122 SZTOCZEK, 



Ugyan azok legnagyobb sűrűsége . . P = 0,00001185 

 Végre a levegőnek terjedési tényezője a = 0,003665. 

 Ezekből következik : 

 1-ször. A vízfogó edény térfogata az 1-ső képlet szerint: 



<T o" ■- ' ' ' '' 56,3774 . 0,99945 

 az: az: U = 0,234725k.\ih= 0,007 MUk met. 



Mi 6-szor véve *) a felfogott levegő térfogatát adja, következőleg: 

 V = 0,0444864 k. met. = 44486,4 k. centm. 

 2-szor. A kísérleti szobában a vízpárák fesze a 6-dik képlet 

 szerint : 



B 749,2 



^~ a. D. h—e' , , ~444S6,4.0,00001185(749,2-11,724) ^ 



azaz : e ^^ 8,46 m m. 



3-8zor, A nedvességi fok a 4-dík képlet ezerint 

 ._ 8,46 _ 



" - T— n7r2r- ^'^^ 



4-szer. Az általános pára-mennyiség köbméterként az 5-dik 



képlet szerint : 



Q = 1000000. n.D = 1000000. 0,72. 0,00001185 az az : 

 Q = 8,57 gramm. 



5-ször. A szénsav viszonylagos mennyisége térfogati részek- 

 ben 10 szerint; 



m -= 38W40 P ♦ i + «r _ 384940.0,238(1+0,003665.13,74) 

 'b-e' V " 44486,4(749,2—11,724) 



29,3 



az az : m ^^ —^ 



10000 



6-8zor. Az esetleges szellőztetés hatálya a 11. képlet szerint: 



m 



Czélszerünek tartom, az ide vonatkozó számítás kivitelét, leg- 

 alább az első példában tüzetesen előadni. 



Az idézett képletben fi a szénsavnak a megfelelő levegő térfo- 

 gatához viszonyított mennyiségét jelenti azon esetre, ha a szándé- 

 kosan történt estvei szellőztetés és a kísérlet vége közti időben lég- 

 ujulás nem történt volna. 



*) Az edény 6-szori kiüritéséaek megfelelöleg. 



