A LAKHELYEKBENI LEVEGÖJUTALÉK. 131 



Minthogy az imént felhozott levegő-jutalékok kiszámításánál, 

 valamint saját számításainknál is , a légzés által óránkónt kifejtett 

 szénsav mennyiségéül 12 liter vétetett fel, azért a nyert eredmények 

 egymással összehasonlíthatók , és ekkor kitűnik : hogy — az utolsó 

 párisi esetet, melynél a helyíségi körülmények igen mostohák valának 

 kivéve — az óránkénti levegő-jutalék csak valamivel kevesebb mint 

 a mi — éjre vonatkozó -- eseteinkben. Amott a számtani közép 

 3,89 , itt pedig 4,23 köb méternyi levegő-jutalékot ád. Miből egy- 

 szersmind — a személykénti térfogatokat figyelembe véve — belát- 

 ható, hogy a párisi kaszárnyákban az esetleges szellőztetés valamivel 

 hatályosabb volt, mint a pesti Károly-kaszárnyában. Ugyanis egyenlő 

 hatályú esetleges szellőztetés mellett, a párisi levegő-jutaléknak 

 annyiszor kellene kisebbnek lenni a miénknél , a hányszor ott a sze- 

 mélykénti térfogat számtani középe kisebb mint itt ; ekkor pedig áll : 

 12,91: 16,61 =x:4,23; miből x = 3,29 k. m. azaz: itt és ott 

 egyenlő hatályú szellőztetést tételezve fel , a párisi kaszárnyákban a 

 levegő-jutaléknak 3,29 nem pedig — a mint találtatott - 3,89 k. 

 méternek kellene lenni. 



A közlött adatokból nevezetesen I-II-IIÍ-ból továbbá könnyen 

 kihúzható, hogy a párisi kaszárnyák szobáiban — közép számilag — 

 10 óra alatt a levegő háromszor ujuIt meg. Ha saját eredményein- 

 ket (A B D-hö\) szinte 10 órai tartamra visszük át, a légujulás 2,7 

 leend. — 



Ámbár tehát az esetleges szellőztetés hatályát a bel- és kül- 

 hőmérsék közti különbség, az ablakok és ajtók száma, azok többé 



kevésbbé jó zárulata s. a. t. szükségképen változtatja ; mégis a 



közlött s különböző helyiségekre vonatkozó adatoknál fogva — 

 ugy látszik , hogy a valótól legalább per defectum messze nem 

 térünk el ha azt tartjuk: hogy átaljában oly lakhelyekben hol az 

 ablakok és ajtók száma és nagysága a szobák térfogatához arányla- 

 gos, és az esetleges szellőztetés akadályozására különös gond nin- 

 csen fordítva , télen s különösen éj folytában a \e\egö 10 óra alatt 

 körül belül háromszor újul meg. Gondoljuk pedig ezt állithatni an- 

 nál is inkább, mivel a Scharling féle szám, mely az érintett szá- 

 mitások alapjául vétetett fel, a légzés általi szénsav-fejlődésnek 

 minimuma gyanánt tekintendő , nagyobb szám pedig aránylago- 

 san nagyobb légujulás t is eredményezne. 



9* 



