132 SZTOCZEK 



Megjegyzésre méltó, hogy a párisi bizottmány a kaszárnyákban 

 tapasztalt levegő minőségét megnyugtatónak találta, mert hivatalos 

 jelentését a többi között igy végzi : 



„Lényegileg a bizottmány vizsgálatainak eredménye abban áll, 

 hogy a párisi kaszárnyák jelenlegi állapotában, a levegő a legmosto- 

 hább körülmények között sem romlik meg egy éj folytában annyira, 

 hogy ez okból a katonák egészségét illetőleg aggódni kellene. A 

 kísérletileg meghatározott szénsavnak legnagyobb mennyisége 

 alig teszen 0,01-t (térfogati részekben) és a levegő nedvessége min- 

 dig a telítési pont alatt volt." 



E bizottmány a levegő egészségességének becslésénél t. i. azon 

 Bzemptintból indult ki, hogy oly levegő, mely egy század rész szén- 

 savnál többet nem tartalmaz, ártalmat nem okoz. Hogy azonban 

 Boussingault és Leblanc urak — a bizottmány tagjai — ebbeli véle- 

 ményüket később megváltoztatták, azt nagy való szinüséggel követ- 

 keztethetni azon körülményből, hogy 1853-ban a Mázas féle fog- 

 ház szellőztetése ügyében működött bizottmány (lásd értekezésem, 

 I, részének 6. §-át d alatt), melyben az emiitett szaktudósok szintén 

 részt vettek, az óra és emberkénti levegő-jutalékot 10 k méterre 

 határozta. 



26. §. A szénsav elöiulése a levegőben. 



Nem lészen felesleges még egy körülményt, mely szellőztetési 

 tervek készítésénél különösen figyelembe v eendő, röviden megérin- 

 teni , és az e tekintetbeni balvélemények megczáfolására néhány kí- 

 sérleti adatot felhozni. 



Gyakran tapasztaltatott, hogy szellőztetési tervek készítésénél 

 a tervezők azon föltételből indulnak ki , hogy a légzés és világító 

 lángok által képezett szénsav a levegőnek — melynél fajlag nehe- 

 zebb — csak alsóbb rétegeit foglalja el , hasonlóan mint ezt a fo- 

 lyadékoknál csakugyan tapasztaljuk. De ezen föltétel egy ismere- 

 tes természettani elvvel egyenesen ellenkezik. Már a mostani század 

 elején Dalton , Bertholet , Gay-Lussac és más első rangú természet- 

 tudósok, kísérletileg bebizonyították, hogy légnemüek ha egymásra 

 vegyileg nem hatnak, terjedékenységüknél fogva a térben egyenle- 

 tesen elterjednek , akkép , hogy bizonyos idő múlva a légvegyület 

 mindenütt ugyan az. Hogy mindemellett a fönebb emiitett hibás vé- 



