TÖRÉSI VISZONYOK. 137 



2., a törött sugár (1. ábra) A B a prisma belsejében mind két oldal- 

 lal egyenlő szögletet képezzen. Nevezzük az esési szögleteket sorjában 

 a, a'-nak a törésieket pedig ft, fc'-nek, továbbá a törő, vagy is a pris- 

 ma oldalainak hajlási szögletét wí-nek, akkor 



6 = a' = * 2 »*, és i' = a (3) 



tehát az egész munka az a és m szögletek meghatározására szo- 

 ritkozik. 



Minthogy a prisn ának ezen fekvése később sokszor előfordul, 

 és igen fontos, főfek vésnek nevezzük. 



§. 6. Az m szögletet igen nagy pontossággal lehet megmérni 

 következőképen : a prisma megerösittetik egy vizszintesen felállí- 

 tott theodolit középpontjában olyaténmódon, hogy annak éle a kör 

 eikjára függőlegesen álljon : az által a prisma mind két sikja füg- 

 gélyes állást nyer. Ezután egy keresztszállal (Kreutzfaden) ellátott 

 távcső valamely álK'ányon a theodolit mellé úgy helyeztetik, hogy 

 annak néztengelye (optische Axe) a prisma felé irányozva vízszinte- 

 sen, és körülbelől a prisma oldalai középpontjával egyenlő magas- 

 ságban álljon. Hogy ha most a távcsőbe benézünk, látunk külön- 

 böző tárgyakat, melyek a prisma látkörében helyezvék, és a prisma 

 oldala, mint tükör által visszavert sugaraikat a távcső látterében 

 (Gesichtsfeld) egyesitik. Ezek közül választunk egy tisztán látható 

 tárgyat, azután forgatjuk az alhidádot mind addig, mig a tái'gy ké- 

 pe a távcső függőleges szálára esik, és leolvassuk az alhidade muta- 

 tójának állását a kör körületén. A prisma állását a 2. ábra ábrázolja, 

 ebben AC a prisma tükörsikja, SO a beeső, OR a visszavertt sugár. 

 Ezután forgatjuk az alhidádot, mig ugyan azon tárgynak képe a 

 prisma másik sikján tükröződvén, a távcső függőleges szálára esik, 

 mely munka közben mind a theodolit tányérja, mind a távcső válto- 

 zatlan állásban marad, és a mutató állását ismét leolvassuk. Ezen 

 két szám közti különbség adja 180 — m szöglet értékét. 



§. 7. Ezen munkálat kényelmesebb véghezvitelére, Stampfer 

 tanár egy igen egyszerű és czélirányos készületet alkalmazott. 

 (3. ábra.) Ez egy kerekded lemezből áll A, közepén négyszegű nyi- 

 lássak B, alján egy láb gyanánt szolgáló egyenes , és végén derék 

 Bzög alatt elhajlott folytatással C és D. Ezen utóbbi rész két lyu- 



