138 KRUSPER 



kacskával van ellátva, hogy a theodolit távcsövére fellehessen csa- 

 varni. A készület a mondott távcsövön úgy erősíttetik meg, hogy 

 a lemez sikja a theodolit tányérjának forgási tengelyében, a távcső 

 nézvonalára körülbelöl függőlegesen álljon ; egyébaránt ezen helyzet 

 előállitására valami rendkívüli gondot fordítni szükségtelen. A pris- 

 mának a nyilas B előtti megerősítésére két srófotskák E, E szolgál- 

 nak, melyeket a lemezen szilárdul megerősített anyákban, csavar 

 tekerő segítségével előre és hátra L'het mozdítni ; továbbá egy vé- 

 kony rugós lemezecske P, mely elől kerekded orral van ellátva, és 

 csavarkákkal a lemezre illesztve. Ha most a prísma egyik síkjával 

 a B nyilas előtt az A lemezre tétetik , és élével egy kissé az P leme- 

 zecske orra alá tolatván, hátúiról az E E csavarkákkal leszorittatik, 

 akkor a prísma gyengén, de biztosan a lemezhez nyomatík, és semmi 

 véletlen elmozdulástól nem lehet tartani. A theodolit távcsőjének 

 tengelye körüli forgatása által lehet az A lemeznek, tehát a rajta 

 fekvő prísma síkjának is, függélyes állást adni, bár akkor még a 

 prísma másik sikja akárminő ferde fekvésben lehet. Ezen ferdeséget 

 az E csavarkák mozgatása által lehet elenyésztetní, a nélkül , hogy 

 az által az előbbi sík függélyes helyzete változnék. 



§. 8. Azon pontosságnak megítélésére, mellyel a prísma haj- 

 lás szögletét megmérni lehet, szükség 5 főhibát közelebbről figye- 

 lembe venni, melyek részint a szögletmérőben, részint a mérés mód- 

 jában gyökereznek. Ezek a kÖzpontkivülíségi, a prísma 

 felállítási, az irányzási, beállási és leolvasási hibák. 



A kÖzpontkivülíségi hiba akkor áll elő, ha a prísma 

 a theodolit tányérjának középpontján kívül helyeztetik. Jelentse 

 {4. ábra) ABC egy prismának a vízszintes metszetét, és emeljünk 

 az oldalak középpontjaiból D és E-böl függőlegeseket az oldalakra 

 A C és B C-re, akkor tulajdonképen ezek metszéspontja azon pont, 

 melyet szorossan véve, a theodolit középpontjába kellene helyezni. 



Mert egy sugári csomagban mindég a középső, vagy is tengely- 

 sugár az, melyre a mérés tulajdonképpen vonatkozik, a középső sugár 

 pedig azon esetben, ha a csomó szálai egymástól kevéssé hajolnak 

 el, és a visszaverő felületbe kis esési szöglet alatt ütköznek, — a 

 mit jelenlévő esetben mindég fel lehet tenni, — igen közel a felület 

 közép pontjára esik ; tehát a D és E pontokat mathematikai tükör 



I 



