144 KRUSPER 



tehát egy másodrendű mennyiség. Innen következik , hogy a 

 prisma fe láll i tás áb an ejtett kis hibácska, a prisma 

 hajlásszögletének meghatározására nagy hatással 

 nincs Legyen p. o. m = 40', v ^ 20**, h ^= 5', h' = 0, akkor a 

 hiba még kissebb '/a másodpercznél. 



§. 11. Az irányzási hiba a távcső erejétől függ, és csak 

 annyiban jelentékeny, a mennyiben a beáll i t ás i hiba hozzá ál- 

 landó viszonyban van ; t. i. abeállitásihiba= '/2 irányzási 

 hibával. (10) 



A leolvasási hiba hasonlóképen a mérőeszközben gyö- 

 kerezik, nem pedig a mérés módjában, és ismétlés által egész a be- 

 állítási hibáig kissebbithető. 



Mind ezen hibákat összefoglalván ugy látszik, hogy a pontosság- 

 nak legszélső határául, melyet ugyan megkÖzelitni igen, de által- 

 hágni nem lehet , az ir ány zási h ib ának f el é t lehet venni. 



Ezen vizsgálódással szükségesnek tartottam bővebben foglal- 

 kodni, minthogy az itt figyelembe vett hiba-források az esési szög- 

 let mérésénél ismét előfordulnak, hol többé nem fogok beléjek 

 ereszkedni. 



§. 12. Az esési szöglet megmérésében Praunhofcr következő- 

 képenjárt el: ö a prismát egy állványon a thcodolit távcsöve előtt, 

 vele egyenlő magasságban, a főfekvésben felállítván, a napsugáro- 

 kat egy a távcső horizonjában igen nagy távolban függélyesen he- 

 lyezett keskeny hasadékon keresztül a prisma első sikjára vezette, 

 és a távcső függélyes vonalát felváltva a hasadékra , és a tört su- 

 gárra beállította; ez által (6. ábra) az S C T szöglet értékét találta 

 meg. Ámde azon feltétel alatt, hogy a hasadék távola a prismáéhoz 

 képest igen nagy, S C-t S 0-val egyközűnek lehet nézni, tehát a 

 mért S C T szögletet a világosság sugár összes elhajlásának vagy is 

 S T szöglettel egyenlőnek venni. Legyen tehát a mértt szöglet 

 = «, az esési szöglet a, és a prismáé m, akkor lesz: 



honnan következik 



a==^ (11) 



