TÖRÉSI VISZONYOK 145 



De hogy a fentebbi feltételnek elég tétessék, szükség S C-t 

 igen nagynak venni, p. o. ha S C =: 500", C =; 6", a = 18", 

 m = 30", akkor az S C T és S O T közti különbség még nagyobb 

 lO másodpercznél. 



Stampfer tanár jobbnak látta S C-t sokkal kisebbnek , — 

 mintegy 5 ölnek — venni, s az S C, és C O vonalakat pontosan 

 megmérvén az S C háromszögből az S-ben fekvő szögletet számí- 

 tás által meghatározni Nevezzük ezen szögletet to-nek, akkor lesz 

 az S C, és A B háromszögekből 



a 4- w = 2 (a — ^). 



, . a 4- «' -j- m. 



és innen a = ,,— ' (11') 



ezen műtéteire is egy igen egyszerű és czélirányos készüle- 

 tet alkalmazott. (7. ábra.) Ez áll az A karikából, mely a theodolit 

 távcsővére a tárgylencse előtt feltolatik, és reá egy kissé szorosan 

 illik. Ezen karikának van két szárnya B, B', melyek végén C és C 

 lyukacskákban, mint ágyakban egy kerekded lemeznek D tengelye 

 C C foroghat, ezen C C' tengely a karikának geometriai tengelyére 

 függőlegesen van helyezve, és a D lemez a szárnyak rugósságá- 

 nál fogva, minden állásban tartás nélkül megmarad. A D lemez kö- 

 zepén egy négyszögű nyilas van, az előbbi készületen leirt csavar- 

 kákkal és lemezkével együtt , melyek között a prisma megerő- 

 síttetik, és még két más kivágás E, E', melyeken keresztül a nap- 

 sugárok egyenesen a távcsőbejuthatnak. Minthogy az pont (lásd 

 az előbbi ábrát) minden prismánál más helyre esik, tehát C vál- 

 tozó nagyságú, ezért Stampfer tanár a theodolit középpontjától csak 

 a lemez lapjáig érő távolságot mérte meg egyszer és mindenkorra, 

 onnan pedig az pontig minden prismában külön mért. Ezen vonal, 

 vagy is A meghatároztatik az A D háromszögben az A D oldal- 

 ból, melyet a prismán meg lehet mérni, a D = -^ szögletből, s az 



0-ban fekvő szögletből = «-}-«?, melyben ic helyett észrevehető 

 hiba nélkül annak C A oldalból következő értékét lehet venni. 



m 



AD. Sin 2' 

 Tehát lesz A = ^ 



Sin (a-\-w) 



Term. t. t. Évkönyve. JQ 



