TÖRÉST VISZONYOK. 147 



a világosságsugárnak teljes elhajlása a prisma föfekvésében lehető 

 legkisebb. Minthogy tehát a beeső sugár fekvése változatlan , 

 szükség hogy a kijövő sugár iránya a prisma forgása közben kü- 

 lönböző legyen, még pedig a főfekvésnek megfelelő iránytól min- 

 dig ugyanazon oldal felé hajoljon el, akármelyik oldalra fordittas- 

 sék is a prisma a főfekvésböl. Ha tehát az ember a kijövő sugárt 

 szemeivel felfogja, és az alhidádot a prismával együtt lassacskán 

 forgatja, ugy látszik, hogy a spectrum oldalvást mozog, ezen mozgás 

 mindig lassúbb lessz, mennél közelebb jön a prisma a fufekvéshez, 

 ebben a pillanatban egészen megszűnik, és a prisma további forga- 

 tásánál az ellenkező oldalra megy át. És ebben áll azon crite- 

 rium, melyen meglehet ismerni, mikor jön a prisma a föfekvésbe. 

 Hogy ezen pillanatot jobban észre lehessen venni, állitsunk a kijövő 

 sugár irányában egy távcsövet, melynek néztengelye körülbelül viz- 

 szintesen állittassék fel, és állitsuk be a függélyes szálat közel a spec- 

 trum nyugvó pontjára. 



§. 15. E szerint mind a két feltételnek elég tétetett, és még 

 csak az marad hátra, meghatározni, hogy milyen befolyással van 

 két főhibaforrás az eredményre, úgymint 



1, aprisma felállítási 



2, a f ő f e k v é s b e beállítási hiba 



Az elsőt illetőleg, mind az, a mit a prisma szöglet mérésénél 

 mondottunk, itt is ismételhető, minthogy a prisma felállítása mind 

 a két esetben egyformán történik. E czélból tárgyúl czélszerűen a 

 sugár hasadékot lehet választani, miután annak középpontja a táv- 

 cső segítségével annak néztengelye horizonjába állíttatott be. 

 Egyébaránt ezen műtéteiben valami különös pontosság épen nem 

 szükséges, sőt inkább mind a hasadék, mind a prisma felállításában 

 csekély hibákat ellehet nézni, annélkül, hogy az eredmény tökélye 

 általok valamit szenvedne. Ennek bebizonyításául vegyük a leg- 

 egyszerűbb esetet, melyre a többieket vissza lehet vinni, t. i. hogy 

 a prisma oldalai függélyesen állanak ugyan, de a beeső sugár nem 

 vízszintes fekvésű, hanem a horizon felé egy kevéssé hajlik. (9. ábra) 

 Legyen F GH a prismának vízszintes metszete, KK' egy a főfekvés- 

 ben álló tört sugáron keresztül függélyesen vitt sík, mely a törő ol- 

 dalakat a KL és K'L' függélyes vonalakban metszi, NN' függőleges 



10* 



