148 KRUSPER 



vonal az esési pontban M, (Normálé), E M a becaö , M M' a tört 

 sugár ; az elsőnek hajlásszöglete li, az utóbbié k. Minthogy a tört 

 8ugár a KK' sikban fekszik, tehát ez a prismának mind két oldalá- 

 val , következésképen az M és M'-ben húzott függőlegesekkel is 

 egyenlő szögleteket képez ; iigy hogy a prisma fekvése a beeső su- 

 gárra vonatkozva, még mindig főfekvés; ámbár a világosság 

 sugár a törésnek különböző szakában különböző sikokbau fekszik. Ne- 

 vezzük az esési szögletet A-nak a törésit B-nek, mig a Q pontban vizszin- 

 tesenbeesö sugárnak megfelelő szögleteket kisbetűkkel akarjuk jelelni, 

 akkor az egy nevű mennyiségek között következő öszvefüggés létezik. 

 Az (M N, M R, R Q) tömör szögben, melyben két oldal és egy szöglet 

 adva van, t. i. NMQ = 90", R M Q = 90° — k, és PQR -= b. (mely 

 utóbbi az MN és MR vonalok vizszintesprojectioi által képeztetik), lesz 



Cos B = Cos k. Cos h (13) 

 továbbá a természettan törvényei szerint 

 Sin A = fi Sin B (14) 



Ugyan ezen szögletek állanak elő a második törés után az M' 

 pontban, megforditott renddel. Ha most meggondoljuk, hogy k egy 

 igen kis szögletet jelent, melynek cosinusát l-nek lehet venni, 

 könnyen látható, hogy B, b-től nem lehet nagyon különböző, te- 

 gyük tehát B — b = x-nek 



honnan következik 

 B = b + X, 

 és fejtsük ki Cos k-t egy sorba, melynél az ivnek második hatványát 

 még meg akarjuk tartani, akkor a (13)- és (14)-ből lesz 



B - b =^ Cotg b (15) 



A_a=-Co^,bM,a=.^|^ ^_ (,6) 



Ezen egyenletekből kitűnik, hogy az egynevü mennyiségek 

 közti különbség, a prismának mindkét főfekvésében másodrendű 

 mennyiség , ha k-t elsőrendűnek nézzük , tehát a gyakorlatban 

 figyelembe nem vehető. Minthogy az esési szöglet a kör sikja felé 

 hajlik, tulajdonképpen csak annak vízszintes projectiója méretik meg. 

 Ennek értékét, melyet A'-el akarok jelelni, a (T M, TQ, J R) tö- 

 mör szögből lehet megtalálni . melyben az M T S =^ 180 — A, 



