TÖRÉSI VISZONYOK. 149 



M T Q = h, Q T R == 180 — A', és a T Q vonalban a sikok közti 

 szöglet = 90", következőképen 



^ . Cos A ,,-,, 



"'^ *■ = -c^rv <'*' 



A h szöglet kiszámítására áll az M R Q és Q T M sik három- 

 szögekből 



M R. Sin k -= M T. Sin h 

 úgy de szintén az M R T sik háromszögből következik 



M R. Sin B = M T. Sin A, 

 tehát 



Sin k Sin h , 



Sí^ " sííTa ^ ^ 



menjünk által a (lí)- és (18)-ban a fentebbi mód szerint közelítő 

 egyenletekre, akkor lesz 



" = ■' ^="'^<'9) 

 k^ fjt^ i Cos h^ 



Ezen különbség még kisebb mint A — a, minthogy a bezárt 

 szorzó, mellyel (16) és (20) egymástól különböznek, mindig kisebb 

 1 -nél, mely oknál fogva, habár a második törés által kétszer akkorára 

 növekszik is. a legtöbb esetben figyelemre nem méltó. 



§. 16. Ezen vizsgálatból az tűnik ki, hogy a beeső sugárnak 

 a vizszintes fekvésbőli csekély elhajlása ártalmatlan ; nem nehéz 

 ezen állitást azon esetre is kiterjeszteni, ha a törő sikok a függélyes 

 állástól magok is egy kissé eltávoznak. Tudni illik könnyű által- 

 látni, hogy a (13), (14), (15), (16), (18), (19) képletek csak az 

 F Gr H metszési sikra vonatkoznak, és mindig érvényesek, akár viz- 

 szintes ez akár nem ; csupán csak a bennök előforduló mennyiségek 

 számértéke változik egy kevéssé ; de a (1?) és (20) egyenleteket 

 másokkal kell felcserélni, minthogy az esési szögletet mindig a 

 theodolit körének sikjái'a kell reducálni. Minthogy pedig ezen re- 

 ductionak alkotó részei a feltételnél fogva igen kicsinyek, és maga 

 a reductio a 10. §. (a) képlete szerint másodrendű mennyiség, tehát 

 ebből következik, hogy a prisraa felállitásában ejtett 



fjaj Cos a' f ^^"' 



