152 KRUSPER 



denkorra meghatározható, tehát a (21) képlet alkalmazásában semmi 

 akadály nincs. 



A beállítási hiba kisebbítésére lehet a mérést ismételni, t. i. a 

 theodolit körének szilárdul megerősítése mellett, az alhidádot előre 

 és hátra forgatni, s valahányszor a spectrum az első szálon keresztül 

 megyén, a mutató állását leolvasni. Ellenben a szögletnek egymás 

 mellé többszörösen felrakása, vagy repetítio itten a beálHtási hibá- 

 nak tetemessége miatt egészen czélszerütlen volna. 



Épen ezen módon határoztatik meg a prisma második főfekvése 



ie, azzal a különbséggel, hogy a —5 — toldalék itt -|- jellel veen- 

 dő, tehát ha a leolvasásokat ^9', /9, ,9"-nek nevezzük, lesz 



Helyettesittsük « és /9 ezen értékeit (12)-be, akkor lesz 



180 4- m ^' 4- li" — a' —a'' d — ^ ' (23) 

 a_ _ ^ ^ 



hol «', «", /9', /9" többszöri leöl vattások számtani közép arányosait 

 jelentik. 



Ezen utolsó képlet mutatja, hogy a beállítási hiba a végered- 

 ményre csak negyedrészével hat, és bizton reménylhető, hogy az a 

 szögletet a kissé nagyobbacska beállítási hiba ellenére is néhány raá- 

 sodperczig menő pontossággal meglehet határozni. 



§. 18. Egy körülményt nem szabad még érintetlenül hagyni, 

 s ez vonatkozik a sugárcsoraag szétágazásának a beesési szögletteli 

 változóságára. Legyenek t, i. ez esési szögletek sorjában a, a'; a 

 törésiek b, b', akkor általában valamely sugárnak a prismán ke- 

 resztül menetelénél ezen egyenletek állanak : 



Sin b -^— ' a' = m — b, Sin b' =^ /i Sin a' (24) 



Külzeljük ezen egyenleteket minden bennök előforduló raeny- 

 nyiségek után, kivévén /y. és m-et, azon czélból, hogy valamely ten- 

 gelysugárról egy melléksugárra által lehessen menni , akkor egy 

 egyszerű számítás után lesz 



db' Cos a Cos a' .„-s. 



da "~ "" Cos h Cos h' ^ ■^ 



