158 KRUSPER 



3. A priemát a főfekvésbe valami nagy szigorúsággal beállitni 

 nem szükséges, mert ugyanazon képlet mutatja, hogy db' = —da kö- 

 vetkeztében az -_ szöglet a minimális fekvés közelében állandó 

 marad. 



4. így netalán előjövő központkivüliségi hiba, mely itt a prisma 

 középponti felállitásánál fogva, csak igen csekély lehet, az elébbi 

 §§-ban emiitett árnyékló segítségével egészen elenyészik. 



5. Utoljára az által, hogy ezen módban semmi hoszmérés elő 

 nem fordul, nincs a mérés bizonyos térhez és távolhoz kötve, hanem 

 akármely szobában véghezvihető. 



Ezen okoknál fogva ezen módon az esési szögletet egy másod- 

 percznek tört részéig érő pontossággal könnyen meglehet határozni 



§. 25. A fentebb leirt készlet alkalmatos a prisma szögletének 

 megmérésére is. E czélból fordítsuk a rámát (13. ábra) a prisma élé- 

 vel a távcső tárgyi lencséje felé, és forgassuk a tányért ugy, hogy 

 valamely tárgynak S képe az AB lapon történt visszavetés által a 

 távcső függélyes szálára essék, éí< olvassuk le az alhidád mutatójának 

 .állását. Ugyanekkor az AC oldal által egy más tárgynak S' képe is 

 vettetik a távcső látterébe. Porditsuk most az alhidádot, mig az S'E' 

 vonal az SE irányába jön, mit arról ösmerünk meg, hogy ismét az 

 S tárgynak képe esik a távcső függélyes szálára ; e közben az alhi- 

 dád az S'OS szöglettel ment odább, melynek értéke legyen a,. Ha 

 most a prisma élén keresztül a távcső néztengelyével egyközü hu- 

 zatik, s a származó szögletek p és q-nak neveztetnek, akkor lesz: 



«==2p-f2q = 2(p + q)=:2ra 



tehát m = -^. 29) 



i 



