166 BATIZFALVI 



telni. A második számot pedig a kéthetes gyakorlóknak ajánljuk fi- 

 gyelmébe ; mig a harmadik annak szól, ki már nyolcz hét óta edzi 

 utasitásunk nyomán tagjait. Az utolsó számnál megállapodunk s 

 annál maradandólag időzünk. A felhozott szám- s raértékarány meg- 

 nőtt emberhez van alkalmazva, s megállapitásánál az izomtevékeny- 

 ség közép-viszonya lebegett szem előtt. Kik életök hatvanadik évén 

 túl vannak ; valamint a vaskos, kövér egyének ; nem különben a 

 nőnem ; ugyszinte a gyermekek az idézett mértékszámnak felét ve- 

 gyék s ugy viszonyaikhoz mért kellő arányban gyakorolandják a 

 testmozgásnak (habár ezúttal röviden s felvilágositó ábrák nélkül) 

 ezennel leírandó nemeit. A kiszabott s viszonyaikhoz illő testmoz- 

 gást huzamosabb gyakorlat után, — legtöbben — naponkint kétszer 

 is végrehajtják a nélkül , hogy az némi visszahatást szülne. De sőt 

 edzettebbeknél ez még ajánlatos is. A házi gyógytestgyakorlat moz- 

 gásai Ímhol következők ; 



1) Fejkörzés — 10, 20, 30-8zor. A fej jobbról balra s viszont 

 balról jobbra tölcséridomu körmozgást ir le. A kör , melyben fejünk 

 igy mozog, legyen oly nagy terjü , minőt csak a nyak mozgékony 

 izülete megenged. Megjegyzendő azonban , hogy a gyógytestgya- 

 korlat e neménél, a törzs és végtagok tökéletesen mozdulatlanul 

 maradnak. 



2) Fejforsatíís — 6, 8, 10-szer mindkét oldalra. A fej saját 

 tengelye körül forgattatik. A nyak, izület-szabadsága mellett, a fej 

 jobbra, balra közel negyedkörben forgatható. S innét magyaráz- 

 hatjuk , hogy az állcsucs majd épen a váll fölé jut, midőn fejünket 

 egyik oldalról a másikra fordítjuk. A leirt két mozgás, valamint a 

 nyak- ugy az összes tarkó-izmokat működésbe hozza ; s különösen a 

 nyak ízületü szabadságának helyreállitáíára szolgál ott, hol annak 

 meredése jött létre; azonban képleteinek nagyobb fokú szerves át- 

 változása nélkül. Helyén lesz e két mozgás gyakorlata akkor is, mi- 

 dőn a nyak- és tarkó-izmok bénult állapotban vannak. Bénultság 

 (Paresis) alatt közönségesen valamely izomnak korlátolt mozgását 

 értjük. E szerint a bénulás kisebb foka a hüdésnek (Paralysis), mely 

 az izmoknak tökélyéé mozgáshiányát jetenti. Hol tehát testgyakor- 

 latról szó sem lehet. Ezen értelemben veendjük tehát alább is a bé- 

 nulás és hüdésnek fogalmát. Czélszerüen alkalmazható , az érintett 

 két első mozgás még akkor . midőn valaki ideges szédülésben szcn- g 



