GALVÁN MÉRETI ELŐVIZSGÁLATOK. 197 



is, hogy a karika nagyobb erővel ne szoruljon a hengerhez, mint a 

 mennyit a fúnebb emiitett jó érintkezés épen megkiván ; túlságos fe- 

 szültség inkább árt mint használ, mert ekkor viszont a karika is 

 nagy erővel nyomatik az ugyanazt vezető vesszőhöz ; de innét túlságos 

 súrlódás származik, mely a karikát oldalmenetében annyira gátolhatja, 

 hogy e miatt a csavarmenetü huzal vágányából kiszorittatik. 



Megnyugtató biztonságot azonban, ezen eszközzel nyerendő ki- 

 sérleti adatok jDontossága iránt, csak a következő vizsgálat utján 

 szerezhetünk magunknak. Igtassuk a Rheostatot és p. o. az érintős 

 tájolát oly állandóságu folyamba, melynek belterje legalább néhány 

 perez (minut) alatt észrevehetőleg nem változik ; ha most a Rheo- 

 stattal az ellenállást lassanként folytonosan növesztjük, és ez alatt a 

 tájola tőjét szinte lassú folytonossággal — ide s tova ingadozás s 

 meg-megállapodás nélkül — haladni látjuk, akkor a Rheostat iránt 

 teljes bizodalommal viseltethetünk. 



Vagy mérjünk meg a Rheostattal, s pedig annak különböző 

 helyein többször egymásután, egy ismert nagyságú ellenállást. Az 

 eredmény hiven meg fogja mondani, vájjon az érintkezés mindenütt 

 jó-e és egyenletes-e? 



S. §. A galvánmérők közül — minők a galván szorzó, a volta- 

 mérő, a sinus és érintős tájola — hasonló esetekben mint a mienk, 

 az utóbbi szokott közönségesen használtatni. Lényegét egy oly tájola 

 teszi, melynek tője bizonyos föltételek mellett, egy körmenetű 

 folyam által a delejes déllőböl akkép téríttetik el, hogy az el- 

 hajlási szögek érintői a folyam erősségével aránylagosak. Nem mu- 

 laszthatom el ezen alkalmat annélkül, hogy az emiitett tétel indo- 

 kolása, és érvényessége föltételeinek kimutatása végett, e fontos 

 eszköz elméletére kevéssé ki ne térnék. 



E végett előre kell bocsátanom a következőket. 



1-ször. Egyenes vezetőben haladó folyamnak hatása egy de- 

 lej sarkra, mindig merőleges irányban történik azon sikra, mely az 

 emiitett egyenes és delejsarkon keresztül vezethető. Ezen sikot h a- 

 t á 1 y-s i k n a k fogjuk nevezni. 



2-szor. Folyam-elemnek , vagyis a vezető igen parányi ré- 

 szében lévő folyamnak hatása, véges távolságban lévő delej - 

 sarkra, ezen táv négyzetével fordított viszonyban van. 



