._ í. ÍL. kJ. lU. AV í. JL. kJ. 111. X\, 



azaz: K == -; = ,^^ , ^^^ 3^^ 2) 



GALVAN MÉRETI ELŐVIZSGALATOK, 199 



Következőleg a megfelelő ösztevők öszezege vagyis az eredő: 



_^ S m R , , . 



K = 3— (ds + ds, -f ds" +) 



2 ;r. S. m. R^ _ 2 n. S. m. R - 



a n3 ~ (R2 + D2) 



ha t. i. ao ==: R, és on = D tétetik. 



Ha már most n helyébe függélyes tengely körül forogható, 

 rövid delejtőt képzelünk helyezve, melynek hossza R és ö-hez ké- 

 pest elenyészik, akkor annak mindkét sarkára — és pedig a tő min- 

 den elhajlásánál — a körfolyam igen megközelítőleg egyenlő erővel 

 de ellenkező irányban, azaz erő párral fog hatni; mi által a tő 

 90 fokkal térittetnék el a delejes déllőböl, ha más erő ellenhatása 

 azt nem gátolna. Ezeu erő a föld-delejesség, mely t. i. a tőt 

 szüntelen a delejes déllőbe törekszik vissza vezetni. Ennek és a 

 körfolyamnak együttes hatása által a tő bizonyos elhajlásnál, mely 

 90 foknál mindig kisebb sulyegyenbe kényteleuittetik jönni. Mily vi- 

 szony létezik ekkor a folyam erőssége és az elhajlási szög között? 



Legyen a 17. idomban ns egyedül a föld-delejesség által irá- 

 nyított, n' «' pedig egy oldalt lévő a b körfolyam által előbbi hely- 

 zetéből a szöggel eltérített delejtő fekvése; ac a delejes déllővel 

 egyenközü sik, melytől a körfolyam sikja <[> szöggel hajlik el; végre 

 «'p és n' q azon erők melyekkel a földelejesség és a körfolyam 

 hatnak a tő egyik p. o. éjszaki végére. Akkor bizonyos, hogy suly- 

 egyenkor — mi feltételeztetik — az utóbb emiitett két erő eredője 

 n' y a tő irányában fekszik, és az erőtan egyik alap szabályánál fogva 

 a következő egyenlet áll : 



n'q Sin a 



~^^ ^ Sin ^ 



De n'q a 2-dik egyenletből ismeretes, s csak az abban előfor- 

 duló D-t illetőleg jegyzendő meg, hogy a jelen esetben midőn t. i- a 

 delejpontot egy rövid delej-tő helyettezi, D alatt a tő és a körfolyam 

 középpontjának egymástóli távlata értendő. Ha továbbá m az n' 

 sark delej mennyiségét T pedig azon erőt jelenti, raelylyel a földde- 

 lejesség fekraentes ösztevője a delej egységre hat, akkor n'p = m, T; 

 végre — amint az idomból könnyen belátható, ,9 = 90 — C« — (d) hol 

 a észlelés utján nyerendő, a» pedig adott vagy meghatározható men- 

 nyiség. Ezen értékeket a fönebbi egyenletbe helyettezve leend : 



