GALVÁN MÉRETI ELŐVIZSGÁLATOK. 201 



szony '/15. Hogy az eszköz érzékenysége igen megne fogyjon, a tő 

 hosszát 30 milliméternél rövidebbre venni nem tanácsos ; ekkor pe- 

 dig — Despretz szerint — egy méter átmérőjű körfolyamnál válik 

 az eszköz nagy elhajlásoknál is valóban érintős tájolává. 

 A 4-dik képlet szerint érintős tájola lehetséges ugy is > 

 ha a tő középpontja a körfolyam sikján kivül, de még is annak ten- 

 gelyében, bizonyos D távolságban létezik. Azonban a szerkezet 

 ilyetén módosítása, a régi felett semmi elönynyel sem birna, sőt in- 

 kább — a nagyobb távolság miatt, melyből a folyam hatása a tőre 

 gyakoroltatnék. — az eszköz érzékenységének ártana s igy alkalma- 

 zása mellőzendő volna; hacsak egy kedvező körülmény, melyet épen a 

 tőnek emiitett elhelyezése idéz elő, e módosítást különösen ajánla- 

 tossá nem tenné. Lfgyanis G-augain-nak 1853-ban közzétett kí- 

 sérleti vizsgálataiból kitűnt, hogy azon különös esetben, midőn 

 D = ',2 R, a folyam belterje minden elhajlási szögnél, ezek érintő- 

 jével aránylagos marad, annélkül hogy e végett a delejtő hosszát 

 igen rövidre, vagy a körfolyam átmérőjét igen nagyra kellene venni. 

 És a kísérlet ezen eredménye tökéletes öszhangzatban van az el- 

 mélettel, amint ezt Bravais — Gaugain által e végett felkérve 

 — meg is mutatta. (Lásd Pogg. Annál. 88. 446. 1853. Vagy F e i- 

 litzsch modora szerint: Allgemeine Encyklopedie der Physik 

 XIX. Bánd S. 59.) Czélomtól igen messze térnék el, ha ezen meg- 

 lehetősen hosszú és mélyebb mathematikai ismereteket igénylő el- 

 méleti fejtegetést e helyen irodalmunkba átültetném, hogy azonban 

 azon föltételek belső összefüggése egész általánosságban kitűnjék, 

 melyek teljesítésétől az érintős tájola szerkezete függ, ide igta- 

 tom Bravais fejtegetése eredményét : 



T(R2-}-D 2)V2 r 3I£(RMD2)^ /- \bL%R'i-4D^)Sin^a '\ 



^-~ 2;rR'^ V.^ ~4(R2+D2)27^"^"V^ 4 (R^ + D^V ) 



Ezen képletben a betűk jelentése ugyan az mint a 4-dik kép- 

 letben, csak L-t illetőleg kell megjegyeznem, hogy az a delejtő fél 

 hosszát jelenti. — 



Látható innét : 1 -szőr, hogy midőn L, R és D-hez képest oly 

 csekély, hogy a nagy záradékok második tagja elhanyagolható, ak- 

 kor a folyam belterje az elhajlási szög érintőjével megközelítőleg 

 aránylagos, és csakugyan kifejezhető a 4-dik képlettel. De 2 -szór 

 legyen L bár mekkora, áll az imént említett aránylagosság és pedig 



