202 SZTOCZEK 



egész szigorúsággal akkor is, midőn R ■= 2 D. Ezen körülmény- 

 ben fekszik épen a Gr augain- féle tájola kitűnő előnye; mert a tő 

 hosszát nagyobbra és a körfolyam átmérőjét kisebbre vehetni mint a 

 régi szerkezetű tájolánál, ez által pedig az eszköz érzékenysége nö- 

 vekszik, és mérsékelt terjedelme miatt kezelése nem kényelmetlen. 

 3-szor.Ha a 2-dik pontban kifejezett föltétel nincsen teljesitve, tehát 



D v^ yá R, akkor az első esetben a folyaraerőssége nagyobb a máso- 

 dikban kisebb, mintsem az érintökkeli aránylagosság kivánja. A régi 

 szerkezetű érintős tájola tehát, melynél t. i. D = 0, a folyamot a va- 

 lónál mindig gyöngébbre mutatja. 



Hogy a folyam behatása iránt az eszköz érzékenysége növel- 

 tessék, Gaugain több, egymással egyenközű körfolyamot működtett 

 a tőre s pedig akkép, hogy a huzal-tekerletek burkolata oly csonka 

 kúp felületét képezze, melynek csúcscsa a tő középpontjával össze- 

 esik; ezen utóbbi intézkedés által mindegyik körfolyamra teljesitve 

 van azon föltétel, [D =^ V2 R], melynél fogva a folyam-erőssége és 

 az elhajlási szög érintője közti aránylagosság előáll. 



A Gr a ugai n- féle érintős tájola igélyességének föltételei rö- 

 viden összefoglalva tehát a következők : 1-ször. A tő középpontja 

 az egymással egyenközű s csonka-kúp felületet képező körfolyamok 

 fekmentes irányú tengelyébe essék. 2-szor. A tő középpontjának 

 távlata bármelyik körfolyam síkjától, legyen a megfelelő huzal-te- 

 kerlet fél sugarával egyenlő. Ha ezen föltétel teljesitve van, akkor 

 a huzal-tekercs kiegészített kúpjának csúcscsa a tő középpontjába 

 esik. 3-szor. Az egyes körfolyamok sikja legyen egyenközű a tá- 

 jola kör-beosztása azon átmérőjével, mely és 180 foknak megfelel; 

 ha tehát valamely kísérletet teendők, akkép állítjuk fel az eszközt, 

 hogy a beosztás zérusa a tő irányába essék, akkor az egyes huzal- 

 tekerletek sikja a delejes déllővel egyenközű tartozik lenni. 



7. §. Hogy valamely kisérletet okszerű belátással intézhes- 

 sünk, nem elegendő ismerni azon föltételeket, melyektől a haszná- 

 landó eszköz jósága vagyis igélyessége függ ; hanem okvetlenül 

 Bzükséges mégis vizsgálni, mennyiben vannak azok a műszerész ál- 

 tal teljesitve ? — azt, hogy az eszköz minden tekintetben hibátlanul 

 kerüljön ki a műhelyből, kivánni sem lehet ; a műszerész kötelessé- 

 gének eleget tesz, ha az eszközt oly karban adja át, hogy annak ke- 



