204 SZTOCZEK 



Q . Sin a 



Cos (a — (p) 

 Ellenkező irányú elhajlásnál pedig : 



„ , Sin a' i .. 1 ..1 



ö = A. — — TT\ — r kovetkezöleff 



Sin a Sin a' „ „, 



Cos{a.—f) ^ Cos{a'-\-iP) 



Sin (a — a') , , ,^ , ^ 



Ezen egyenletből könnyen kivehető, hogy hibát követne el az 

 ki^'t, — (a — «')-val egyenlőnek vennfí ; mert tp ugyanazon esz- 

 köznél állandó mennyiség, a — a' pedig változó, nevezetesen 

 majd nagyobb majd kisebb, amint erősebb vagy gyengébb folyam- 

 mal történik a kisérlet, vagyis amint a és a* nagyobb vagy kisebb. 

 Egyébaránt ugyanezt még szembetűnőbben mutatja a következő 

 képlet, melyre az elébbi könnyen átalakítható : 



tg ip =^ '/2 tng (a — a') (1 -f- Cotg a. Cotg «') 

 Vagy mivel <p és a — ct' mindig kis szögek, azért tehetni még : 



^ = 1/2 (a _ «') (1 -|- Co/g a. Cotg a')- 

 Mely egyenlet a mondott észrevételt tökéletesen igazolja. 



Az általam használt eszköznél 50 fokon túl a — «' ^ 2"-nál ; 

 ^''-re pedig különböző észleletekből a 6-dik képlet szerint következő 

 értékek adódtak ki : 



</,= 10 -f 11' 

 p I 30' 



10 1 Qd} tehát a számtani közép 

 1 — }— o 



1"+ 10' 



tr>= i»4- 15' 

 Magából értetik, hogy ezen szög a nagyobbik elhajlás irányában 

 veendő. 



A szóban forgó hiba kinyomozható és pusztán kisérletileg 

 meghatározható még a következő utón is. Ugy állítván a tájolát, 

 hogy a delejtő 90 és 270 fokra mutasson, vezessünk a huzaltekercsbe 

 oly irányú folyamot, hogy általa a tő éjszaki végére vonzás gyako- 

 roltassék. Ha ennek következtében a tő nem tér el irányából, akkor 

 ez annak jele, hogy a tő a körfolyam tengelyében fekszik, és a kör- 

 folyam sikja egyenközű a kör-beosztás azon átmérőjével, mely és 



