214 SZTOCZEK 



dj^.tga _daAgl^_ 



a'l, =. d«. '^ í 4?^A_Y = d«í^ Co8^/3 (1 + tng^«) b) 

 tng« V, Cos a ^ tnga ^ ^ ' & / "^ 



és most fga-t(a,) segítségével kiküszöbölve: 



d^=-m.d«.Co82^A + —^\ 



d/í = — [1 + (m^— 1) Cos^/?] ^) 



Mely egyenletben /? a mérő tájola elhajlási szögét, d^ ezen el- 

 hajlásnál a beállítási, da a leolvasási hibát, 711 pedig a mérő 

 és biztosító tájola érintője közti állandó viszonyt jelenti. 



Minthogy azonban da ugyanazon egy eszköznél állandó az el- 

 hajlás nagyságától független mennyiség, azért azt a következőkben 

 egyszerűen a-val, d/9-t pedig mint változót és ismeretlent, — 

 ha mindjárt az elhajlási szög más betűvel íratnék is, — mindig z-vel 

 fogjuk írni ; ennél fogva a beállitási hiba kifejezésére szolgáló 

 képletünk ez leend: 



z = — [1 + (m2— 1) Cos2/3] 10) 



m 



Az általam használt két tájolán a kör-beosztás legkisebb osz- 

 tályrésze '72 fok, ugy hogy becslés következtében a szög-leolvasás 

 szabatosságát lO perezre lehet tenni, tehát a = 10 perez; met ille- 

 tőleg pedig több észleletből számtani közép gyanánt kiadódott 

 m = 10,63 következőleg m^:^ 112,997. 



Ha b-ben nem a hanem /? függvénye küszöböltetik ki, akkor a 

 fentebbi utón kiadódik : 



^ — 1 _|_ (m'^-1) Sin-'a ^ 



A 10-dik egyenletből önként következik: 1-ször: Hogy 5 arány- 

 lagos a-val. 2-szor: Hogy z- nagy szögeknél kisebb mint kis szögek- 

 nél, o-ezor: Hogy z — a,haCos^/3= — -j—r; minthogy pedig a 11-dik 



egyenlet szerint akkor áll « — a mikor Sin^ö = — -r-—, azért lát- 

 ható, hogy z -^ a esetében a biztosító és mérő tájola elhajlási szögei 



