GALVÁN MÉRETI ELŐVIZSGÁLATOK. 217 



Oly esetben, midőn a galván folyam különböző belterje közti 

 viszony meghatározására csak egy tájola használtatik, a leolvasás^ 

 hiba csak egyszer kővettetvén el, világos hogy ekkor dn az előbbi 

 értéknek csak felével bír, azaz : 

 dn = a (1+n) (CotgT-'+n tngf) 14) 



És valóban ha n = — — egyenlet kiilzetében dr és dr' alatt 

 tngr' ^_ 

 c s a k a leolvasási hibát t. i. a-t értjük, z-t semminek tévén, akkor 

 d»-re csakugyan az elébbi értéket nyerjük. 



A l2-dik képlet dn-t a mérő tájola azon elhajlási szöge függ- 

 vényében fejezi ki , mely az elágoztatás következtében gyöngébbé 

 lett folyamnak megfelel. Fejezzük ki dn-t még azon szögben is, 

 mely szintén a mérő tájolán, de az elágoztató huzaloknak a fo- 

 lyamba igtatása előtt, — továbbá még abban, mely ugyan ekkor a 

 biztositó tájolán mutatkozott. 



Az elsőt illetőleg egyébre nincs szükség mint a 12-dik kép- 

 letben (c)egyenletnél fogva tenni : tng^'= — 2— és Cotg;-' = n. Cotg;-, 

 lészen: 



dn =. a (l-f n) (1-|-m)(n. Cotg^ -f- — tng;-) (15) 



Az utóbbit illetőleg, ha a biztositó tájola megfelelő elhaj- 

 lását a-nak nevezzük , akkor tng^ = mtng« és Cotg;- =; — Cotga; 

 ezeket az előbbi egyenletbe helyettezve lesz : 



dn = a(l-l-n) (l-f m)(— Cotga -f tngu) (16) 



14. §. Az imént lehozott képletekben a kisérlező tájékozására 

 igen tanulságos ujjmutatások foglaltatnak; ezeket akarjuk még kü- 

 lönösen kiemelni s a hol szükséges kifejteni , mielőtt előrebocsátott 

 elméleti fejtegetésünket, a fönebbi rovatos kimutatásban összeállí- 

 tott kísérleti eredmények pontossága kinyomozására alkalmaznék. 



A 16-dik képletből látjuk: 



1-ször hogy dn a szögleolvasási hibával (a-val) mindig arány- 

 lagos. 



2-8zor. Hogy M nagyobbitása vagy k isebbitése dn-ve nézve is 

 növekedést vagy fogyatkozást von maga után, és pedig nagyobb 



