220 SZTOCZEK 



lyam belterje közti viszony meghatározásában netalán elkövetett hiba 

 nagyobb lehet mint az, melyet a 16-clik egyenlet ád, ha abban 



tnga = \fjL^ következőleg Cotg« = V/"-^ tétetik ; 

 azaz nagyobb lehet mint : 



dn = 2a(l + n)(l + ra) y/'X 17) 



Jobb e szabatosság tekintetében az érzékenyebb tájolát hasz- 

 nálni biztosító, a kevésbbé érzékenyt pedig mérő gyanánt vagy 

 viszont? ezen és más hasonló kérdések megfejtése, ha kívántatnék, 

 az előre bocsátottak nyomán senkinek se fog nehézségbe kerülni. 



15. §. Ezeket előre bocsátva, igazolhatjuk már azon fónebbi 

 állításunkat, hogy a ll. §-ban adott rovatos összeállítás „érintők 

 v i s z o n y a" czimű rovatában az egyes kísérleti eredményekre ki- 

 mutatott hibák — legalább nagyobb részt - kisebbek mint a mi-, 

 nőket az elkerülhetlen szög-leolvasási hiba maga után vonhat. E 

 végre t. i. egyéb nem szükséges mint az emiitett összeállítás ada- 

 taiból íZ) vagy 15) vagy 16) szerint dn-t kiszámítani, és az ekkép 

 elméletileg nyert hibákat a kísérletileg nyertekkel összehasonlítani. 

 Minthogy azonban ugyanezen összeállításban a biztosító 

 tájola szögei csak kerekszámu értékeik szerint (a perczek elhagyá- 

 sával) vannak följegyezve, azért a 16. képletet, melyben épen e 

 szögek fordulnak elő mellőzve, számitásunk alapjául a 15-ket vá- 

 lasztjuk, melyben ^az osztatlan folyamnak megfelelő elhajláso- 

 kat jelenti a m^rő tájolán, tehát ugyanazokat, melyek az idézett 

 összeállítás a, czimű rovatban följegyezvék. Nem szükséges pedig, 

 hogy a számítást minden egyes esetre vonatkozólag végrehajtsuk, 

 elég lesz ha e végre p. o. az 1, 3, 7, 8 és 9-dík esetet választjuk. A 

 15-dík képletbe helyettezendő mennyiségek tehát következők : 

 a 10 percznyl szögnek megfelelő iv, ennél fogva 



n azt jelenti, hogy a mérő tájolánál hány részre volt ágoztatva a 



folyam. A például felvett esetekben n == 3. 



ra = 10,63 ; és 



^ mint v á 1 1 o z ó mennyiség, az idézett esetekre vonatkozólag kü- 



