222 SZTOCZEK 



16. §. A rendelkezésemre levő másik érintős tájola az ilynemű 

 régi szerkezetű eszköznek egy Ekling-féle példánya. Vájjon arány- 

 lagos-e ezen eszköznél az elhajlási szög érintője a megfelelő folyam 

 belterjével ? azt már négy év előtt vizsgáltam meg, midőn Despretz 

 ilynemű kisérleteiről még nem volt tudomásom. Alkalmatosnak ta- 

 lálom e helyet arra, hogy az általam követett eljárást s a nyert 

 eredményt röviden előadjam. Tudjuk, hogy a folyam belterje a kö- 

 vetkező képlettel fejezhető ki: 



^ -A+^ 



Ha tehát ugyanazon villáminditó erőnél a belső és külső ellen- 

 állást [A -\- a], képesek vagyunk kétszer-háromszor nagyobbá tenni, 

 akkor bizonyos, hogy a megfelelő folyam belterje kétszer-háromszor 

 kisebb lesz ; és ha ugyanekkor a tájola elhajlási szögének érintője az 

 emiitett viszonyban kisebbnek találtatnék, mint az egyszerű el- 

 lenállás esetében, akkor kételkedni nem lehet, hogy az eszköz csak- 

 ugyan érintős tájola. 



Teljesítheti" pedig az emiitett föltétel következőleg : Töltsünk 

 meg két lehetőleg állandó hatású p. o. Dániel-féle elemet akkép, 

 hogy mindakettő külön-külön a tájola-tőt ugyanazon szöggel térítse 

 el. Ekkor egyiknél valamint a másiknál E és A ugyanaz. A vezető 

 huzalokból tartsunk készen két párt, melyek egyikének ellenállása 

 a, a másik páré pedig 2a. Öt lábnál rövidebb ne legyen egy huzal se 

 Most kössük össze a két elemet nagy-lapulag, azaz horganyt hor- 

 ganynyal , rezet rézzel, és a rövidebb vezetőkkel a folyamba 

 igtatván a tájolát, jegyezzük fel ennek elhajlási szögét; ekkor a fo- 

 lyam belterje : 



^- A + a 

 Ezután bontsuk szét a nagylapu összekötést, és csak egy egy- 

 szerű elemmel de a nagyobbik huzal-párral melynek ellenállása 2a, 

 ismételjük az előbbi munkát. Ekkor 



E 

 S' = -jr— r — [-— — következőleg 

 c A — [- £ a 



S : S' = 2 : 1 



Ha egyszersmind áll : 



tg« : tga' = 2:1 



