A JEDLIKFELE GALVÁNELEMEKRŐL. 243 



Talán feltűnő, hogy a Grove-féle elem ellenállása az uj szén 

 eleméhez képest oly igen kicdi? — Ezen pontra majd később vissza- 

 térek. 



26 §. Hogy már raost megitélhessük, valljon eléri e vagy meg- 

 haladja e a szénelera uj módositványa hatályosság tekintetében a kö- 

 zönséges szénelemet ?*) szükséges, hogy az eddig létrehozott ilynemű 

 elemek kitűnőbb példányainak ellenállását ismerjük. Ilyenek azonban 

 rendelkezésemre nem állanak, és azok melyek eddig Buda-Pestre ho- 

 zattak, nem épen kitűnő tulajdonságúak; nem vagyok tehát azon 

 helyzetben, hogy egyedül saját kísérleteim nyomán, megfelelhetnék a 

 fönebb emiitett kérdésre. De hisz ez okvetlenül nem is szükséges. 

 Tekintsünk körül az irodalomban , s találni fogunk ott adatokat, 

 melyek a czélba vett összehasonlitást lehetővé teendik 



Müller János lir már többször említett munkájának 255-dik 

 és következő lapjain, különféle galván elemek állandóinak ki- 

 mutatásával foglalkozván, a többi között a Deleuil és Stöhrer- 

 féle szénelemeket is — melyek maiglan is az ilynemű legjelesebb ele- 

 mek közé tartoznak — szemlére veszi ; lássuk tehát mekkora ellen- 

 állás esik ezeknél egy egy négyszög decímeterre. 



Midőn az elemek töltelékéül 1,18 sűrűségű légsav, és l:ll vi- 

 szony szerint hígított kénsav használtatott, akkor a felület egy- 

 ségének megfelelő ellenállások következők valának : 



a') D e 1 e u i 1-féle elemnél 20,7 met. 



fc^ S t ö h r e r-féle elemnél (lipcsei fehér cellával) .. . 11,7 ,, 



r) S t ö h r e r-féle elemnél (vörös cellával) 43 ,, 



d) D á n i e 1-féle elemnél (vörös cellával) . . 78 ,, 



e) Ha azonban a folyadékok tömitettebbek (concentráltabbak), 

 akkor az ellenállás sokkal csekélyebb; nevezetesen 1,36 sűrűségű 

 légsavval, és 1 : 6 viszony szerint hígított kénsavval (tehát csaknem 

 oly minőségű folyadékokkal, mint a minőkkel én dolgoztam) : 



") Midőn egyenlő villáminditó erővel bivo elemek (p. o. szénelemek) hatályos- 

 sága, vagyis azok folyamának belterjessége hozatik kérdésbe, az mindig 

 csekély vagy legalább nem igen nagy külsÖ ellenállás esetére értendő ; mert 

 kiki belátja hogy Ohm törvényénél fogva, igen nagy elleneállásnál 

 minden szén-elem — hacsak valamire való — alig észrevehető különbséggel 

 egyenlő hatályúnak fog mutatkozni — Szt. 



16* 



