254 



SZABÓ 



palát és euritet ismertem meg. Ez utóbbi hófehér, s a felületén kyanit 

 van kiválva, melynek az anyakövei egyaránt elkopott krystályai szép 

 kék pettyeket képeznek rajta. E felső réteg mozgó, azt a vizár hol 

 megtölti hol clhordja, azért képzelhető, hogy annak vastagsága kü- 

 lönböző, és hogy ennek következtében a sziget felülete is, többé ke- 

 vésbé nagyobb lehet ugyanazon vizállás mellett egy izben mint más 

 Ízben. 



Vagy két lábnyira leásva, trachytkavicsot találtam, melyben a 

 trachyt mállott állapotban van oly formán, mint azon rétegben, mely 

 Pest rónáját boritja. Leebb ásni az elötóduló viz miatt nem lehetett. 



E réteg alatt hydrographiai és geológiai szempontból tömött 

 agyagot kell föltenni, ugyanazt, mely a szemközt fekvő pesti parton 

 egy kis helyen a legfelső réteget képezi, s tovább környöskörül a 

 trachytos kavics alá merül. 



A fürdöszigeti meleg források hydrogeologiai viszonyait 

 illetőleg, a vidék általános földtani szerkezetére támaszkodva, azon 

 meggyőződésben vagyok : hogy azok egyik ágát képezik a Józsefhegy 

 alatt felnyúló fönyilásnak, mely a töraöttagyag által a hideg dunaviz 

 behatása ellen óva egész idáig jő, s itt a véknyodó agyagrétegen 

 magát felüti. 



Könnyebben felfoghatók e viszonyok a következő keresztmetszet 

 segítségével : 



József hegy 



Fürdősziget Pesti part 



HomoK 



Á 





Éjszak kelet 





