FÜRDOSZIGET. 255 



A források medenczéjében többnyire mindenütt látni algákat 

 (moezatokíit), melyekből társam dr. Kerner egy üvegbe szedett, azt 

 Bécsbe Heutlcr urnák, ki, miként tudva van, e tárgyakat különösen 

 tanulmányozza, felküldendö.*) Más nap dr. Kerner megmutatja az 

 eltett növényt s meglepetve láttuk, hogy a vizet erősen megfestette. 

 Leöntvén az oldatot s uj vizet öntvén reá szintoly erős szinű maradt, 

 gyengülést csak többszöri ismétlés után lehetett észrevenni ; tehát 

 az állás alatt az algából festék vál ki nagy mennyiségben. 



A festék oldata az áteső világosságban violaszinü, a reá esőben 

 barnaveres. 



Hamarjában néhány vegykisérletet tettünk vele, melynek eredmé- 

 nye ez : savak a szint nem változtatják, tehát nem lakmusz ; alkálik fel- 

 olvasztják halványzöld színnel, de savak ismét kiválasztják az eredeti 

 szinncl Ebből következtethetni , hogy vegytermészetére nézve e 

 festányag sav, s annak kiválasztására nagyban különösen a sósav 

 HCl látszik hivatva lenni. 



Heufler utólagos közlése szerint e festékbocsájtó moszat leg- 

 valószinűbbcn Oscillaria nigra. 



Kerner a górcső alatt azon észleletet tette , hogy e moszat 

 szálai igen élénken mozognak, s hogy azoknak bizonyos szemcsés 

 tartalma az, mely a levágott növényben rövid idő alatt festanyaggá 

 esz, s mint ilyen a körötte levő vizben felolvad. 



Ezen moszatot Kerner inkább a sziget nyugoti oldalán fekvő 

 forrásokban találta uralkodni, hol az egy feketészöld bőrt képez, 

 melyen a vizzel felbugyanó légrészek gyakran hólyagot fújnak. El- 

 lenben a sziget derekán egy más világoszöld moszat a túlnyomó, 

 melyet Heufler Spyrogyra jugali s-nak Kfjg. határozott meg. 



Kerner szerint a források lefolyási csatornájában még a követ- 

 kező növények díszlenek: Veronica anagallis, Agrostis 

 stolorifera és Chara pap illata Wallr 



Az állatország sincs képviselők nélkül ; vannak de nem nagy 



*) Heufler urnák 1850-ben Geienday tanár s tagtársunk is küldött a császárfürdö 

 melletti malomtó fenekén levő kövekről meghatározás végett egy moszatot 

 fel, melyben Heufler egy uj fajra ismert, s An hal ti a f 1 ab e 11 u m-nak 

 L. 0. Heufier nevezte (Verhandlungen des zoologisch-botanischen Vereins in 

 Wien. 1852.) 



