ki „école normálé'' laboratóriuma Parisban, 



Dr. Szabó József, első titkártól. 



Valamint egy időben Svédhon mutathatta föl azon igénytelen 

 vegytermet, melyből a mostani chemiára Berzelius működése ál- 

 tal a legpazarabb fény áramlott , ugy szegezi jelenleg M. Henry 

 Saint-Claire Deville*) vezetése alatt az école normálé labo- 

 ratóriuma a két hemisphaera tudósainak szemeit magára. E két tu- 

 dományos központ között azon különbség van : hogy mig Berzelius 

 idejében számtalan volt a még feltalálandóknak sora, a mi korunk- 

 ban a vegyészek némileg befejezettnek tekintik a szervtelen vegy- 

 tant 8 csaknem kizárólag a szerves testek tanulmányozására van a 

 mostaníi nemzedék szellemi ereje irányozva. Annál meglepőbb, hogy 

 M. Henry Saint-Claire Deville a világ figyelmét magára birta vonni 

 olyan munkák által , melyek tárgyai már a vegytan történetében 

 foglaltak helyet, s azon helyből őket kimozdítni senki meg sem is 

 kísérletté. 



E legszebb korában diszlö tudós , miként tudva van , Dumas 

 lelkesült szószóllásakiséretében az alumíniumot mutatta be legelőbb 

 a párisi tudományos akadémiának , s az fényes állásához méltólag e 

 jeles munka folytatására tetemes öszveget voksolt. Figyelmeztetve 

 lévén a dolog fontosságára később maga a most uralkodó császár 

 III. Napóleon is, Devillenek rendelkezésére nyitott erszényt 



*) Nem fölcserélendő M. Charles Saint-Claire Deville-lel egy másik párisi vegy- 

 tudóssal, ki a geológiának vegytani részével foglalkozik, de kinek munkái 

 a közönséget annyira nem érdeklik. — Sz. 

 Term. t. t. in. Évkönyve. 17 



