AZ „ECOLE NORMÁLÉ" LABORATÓRIUMA 259 



fel, melyeknek az eredmények minősége sok esetbén lényegesen tu- 

 lajdonítandó. 



En a szervtelen vegytan terén e speciális irányú mozgalmat 

 különös figyelemmel kisérem , s nem tartom fölöslegesnek a haladás 

 barátai számára akár a maga Henry Sainte-CIaire Deville — akár 

 az ö nyomán a mások által tett tanulmányozásokról , mint az ,,école 

 normálé laboratóriumának" szellemi kifolyásáról a különféle folyó 

 iratokban szétszórva megjelent adatokat idö s tárgy szerint előadni, 

 és utólagosan az uj s általános használatra érdemes edényeket vagy 

 az uj bánásmódot a régiekkel röviden megismertetni. 



ALVMINIIJM. 



Története. — 1854 elején történt, hogy Dumas, kiben a jeles 

 vegyész mellett elragadó szónokot is ismer a franczia közönség , a 

 február 6-kán tartott akadémiai ülésen szót kért, hogy az uj nemze- 

 dék egyik legkitűnőbb vegyészének Sainte-CIaire Deville urnák uj 

 nyomozásait adja elő. 



Moigno , ki jelen volt , irja *) „Dumas első szavaira az egész 

 hallgatóság remegett. Érzette , hogy valamely szerencsés s egészen 

 váratla,n felfedezésről értcsülend. Az ékesszóló tanár minden szava 

 bizonyitá, hogy nagy fokban volt ő maga is meglepetve; hogy maga 

 eem hitt előbb mig a tény valóságáról meg nem győződött, mig sze- 

 mével nem látta s kezeivel nem tapogatta a tudomány e nagyszerű 

 hódítmányát," 



„Valóban rendkívüli hatást idéz elő : ha az ember látja , hogy 

 az agyagból**), a göröncsérek sarából , a szántóföldeink raárgájából 

 egy fehér fémet állíthatni elő , mely oly jól kalapálható mint az 

 arany, annyira ellentálló mint a platina, kevésbé élegülő mint az ón, 

 olvasztható valami közép hőfoknál e ugyan együtt súlya alig na- 

 gyobb mint az üvegé." 



.,Ez után felolvastatott a feltaláló rövid jegyzéke, mi alatt az 

 akadémiai tagok nagy része, mint Chevreul, Regnault , Payen , Le 

 Verrier sat. fölkeltek s csudálni mentek az alumínium lemezeket s 

 huzaldarabokat, melyek egyike már rég óta vízben áll , másika föl- 



•) Cosmos IV. 162. 



**) Melyben körül belül 25 százalék van. 



17^ 



