272 SZABÓ 



nek tíikerült a képződési körülményeket tisztába hozni, e a vegyfo- 

 lyamnak magyarázatát adni. 



Deville 1857 januárjában egy kimeritö értekezést irt a silicium- 

 ról, *) melynek rövid foglalatja itt következik. 



A kovasav a legkülönfélébb alakban , mint homokkő , mint 

 quarcz, mint szarukő, mint elegyrésze az ős-sziklafaj oknak és fő anyaga 

 az ércz-ereknek, egyike a legelterjedtebb anyagoknak a föld előttünk 

 ismert részében ; a kovasavnak közel felét teszi a silicium , mely 

 szintén több alakban képes föllépni. 



Az egyszerű testek osztályozásainak csaknem mindegyikébea 

 változatlanul a szén, a bór és a zirkon mellett látjuk a siliciumot. 



Legismertebb vegyeik : a szénsav, a bórsav, a kovasav és a 

 zirkonfÖld tetemesen különbözvén egymástól, igen kevés és épen nem 

 döntő okokat lehetett az osztályozás mellett felhozni; ellenben az 

 mit a legújabb időben tudunk ez egyszerű testek tulajdonairól fém- 

 állapotban, azon oáztályozás támaszául szolgál, melyet a vegytan 

 nagy emberei, midőn a tudomány alapját megvetették, csupán valami 

 belső sugallatból indulva állítottak fel. 



Deville azon hasonlatosságnál fogva, mely a silicium és a car- 

 bon közt létezik, annál is háromá llapotot különböztet meg ; tudniillik 

 1) amorph siliciumot , 2) sil i ciu ra g r a p h it et és 3)8Íli- 

 ciumgyémántot. 



Amorph silicium- — Az alaktalan vagyis amorph silicium 

 ugyanaz, melyet Berzelius, nem sokára az után, hogy Davy a káli 

 és nátron féméit elöállitotta, talált fel. Az anyag fluorsilicium -fluor- 

 kálium és kálium, melyek összeolvasztás után adnak fluorkáliumot, 

 káliumot (melyet fölöslegben kellett hozzá adni) és siliciumot barna 

 por alakban. 



Deville e kísérletet ismételte, csakhogy nátriummal dolgozott, 

 és a mostani szerek segítségével a régi adatok némelyikén igazított, 

 így például Berzelius szerint a silicium nem olvasztható ; Despretz 

 az ő hatalmas oszlopával megolvasztotta mind a siliciumot, mind a 



•) Annales de Ghímie et de Physique XLIX. 1857. 



