286 SZABÓ 



hárba dobni, melyben viz s c fölött kőolaj van. Az ötvény e két fo- 

 lyadék határán foglal helyet, de ott a nátrium a lithium előtt bontja 

 el a vizet, az ötvény fokonként lithiumdusabb lesz , s végre felszáll a 

 naphta felületére. 



Az oxy génnel csak egy arányban vegyül. Ezek és a többi tulaj- 

 donai azt mutatják hogy az alkáliktól el tér s a magnesiumhoz kö- 

 zeledik. E mellett szól nevezetesen : hogy mig a szénsav a káli és 

 nátron olvadékonyságát a vizben alászállitja (ketted szénsavas káli- 

 vagy nátronét), a lithionét növeli épen ugy , mint a magnesiáét; 

 a lithion sem ketted kénsavas vegyeket sem timsót nem képez 

 ugyanazon körülményekben mint a káli és nátron ; továbbá épen 

 ugy mint a magnesiumvegyeknél, a lithionvegyeket sem lehet le- 

 csapni ammonsók jelenlétében szénsavas ammonnal ; végre a phosphor- 

 savas lithion a vizben nem olvad fel. 



E két test közt a hasonlóság a kémszerek iránti viszonyokban 

 oly nagy, hogy csak egy mód van azokat egymástól elválasz- 

 tani, t. i. káli által, melíy a lithiont nem csapja le. 



Szóval: a lithium hasonló szerepet játszik az alkália fémek 

 közt, mint a magnesium az alkália -földesek közt. 



DEVILLE MAGAS HOFOKI KÍSÉRLETEI 



Az „école normálé^'- végy termében több év óta tétetnek kísér- 

 letek azon legmagasabb hőfok olcsó s könnyű elöállitására, melyet a 

 pzén s az olajok elégetése által elérni lehet. A kísérletek nen> ma- 

 radtak eredmény nélkül ; ezeket H.St-Clai re Deville közzé tette,*) 

 egyszersmind figyelmeztetvén arra, hogy a testek viszonylatai ezen 

 hőfokoknál egészen sajátságosak s még eddig ugy szólván ismeret- 

 lenek. A hőfokot, melyről itt szól, s a mely oly magas, bogy a platina 

 gőzzé válik, a kovasav megolvad, a kék izzásnak nevezi, mert a 

 szénparázs ilyenkor csakugyan tisztán kék szint mutat. 



*) Annales de Chimie et de Physique 1856. XLYI. 





