4 JEDLIK 



1. ábrára vonatkozó delejezési móddal, mert az ott előforduló dör- 

 zsölő delejt itt a villanyfolyamos huzaltekercs helyettesíti ; de bír 

 fölötte azon előnynyel, hogy általa minden aczéldelej mellőztetik, 

 és hogy általa az aczélrud egy működéssel köröskörül egyenlően 

 megdelejeztetik , mit amabban csak az aczélrud másik oldalán is 

 véghez vitt dörzsölés által közelíthetni meg. Mi az ezen mód által 

 eszközölhető delejességi fokot illeti, az a többi befolyó körül- 

 mények egyenlősége mellett itt a villanyfolyam erősségétől, amott 

 pedig a dörzsölő delej erélyességétől függ ; minthogy pedig kön- 

 nyebb rövid időre erős villanyfolyamot előállítani, mint egy erélyes 

 dörzsölő delejre szert tenni, látnivaló, hogy az Elias delejezési 

 módja ezen tekintetben is ajánlhatóbb az 1. ábrában jelentett módnál. 

 Minthogy a 3-dik ábrában jelentett delejezési mód az 1. ábrá- 

 ban láthatót eredményre nézve jóval is fölülmúlja, részemről azt 

 következtetem, hogy az E 1 i as féle delejzési módot is (mely az 

 1. ábrái móddal lényegileg megegyez) fölülhalandandná az, mely- 

 ben az Elias delejző huzaltekercsén kivüi a zárvas helyett egy 

 erélyes villanydelej alkalmaztatnék ; mert az ekkép módosított 

 Elias féle delejzési mód már a 3-dik ábrára vonatkozóhoz fogna 

 hasonlítani. Ezen következtetésre alapítani delejző készülékem 

 szerkezetét. Áll ez, mint az 5-dik ábrából láthatni, egy A villany- 

 delejből , mely a készülék alap-deszkájába van beeresztve, és 

 3 vonalnyi átmérőjű rézhuzallal két rétegben körültekergetve. To- 

 vábbá áll B és C-vel jegyzett, sárgarézből készült két rámából, 

 melyek két négyszögű nyilassal ellátott D felső , és hasonló alsó 

 sárgaréz-lajDokkal összefoglalvák , nyugvási állapotban az alap- 

 deszkán feküsznek, a villanydelej szárait nyilasaikba fogadván. 

 Ezen rámák mindegyike olyan vastagságú rézhuzallal , minő az 

 A villany delejen létezik , néhány rétegben és ugyanazon irányban, 

 mely az ezen két ráma üregének megfelelő villanydelej szárainál 

 követtetett , körültekerintve levén, nem egyéb mint két Elias- 

 féle delejző huzaltekercs. — Miként ugyanazon villanyfolyam egy- 

 szerre mind a villanydelej , mind a rámák tekercsén vezettet- 

 hessék, az előbbi huzalának egyik vége m-mel, másik vége pedig 

 w-nel jegyzett oszlopkában végződik ; n oszlopka egy többszörös 

 vékony huzalból alakított hajlékony sodrony által összeköttetésben 

 áll a delejző tekercsek huzalának o végével, ugyanezen huzal 

 másik vége p-hen végződvén. 



