8 SZTOCZEK 



A FÉMBAROMETERRÖL. 

 saját vizsgálatai nyomán értekezik 



Sztoczek József. 



i. Vidi 1845-ben egy új — általa anéroicl-nak nevezett — 

 barométert talált fel , mely a légnyomat változását higany, s min- 

 den más folyadék használata nélkül mutatja. 



Szerkezetének lényege következő. Egy kerekded féraszelencze 

 igen vékony , hajlékony és körkörösen redözött födéllel légmen- 

 tesen záratván el, — oldalához forrasztott óncsövecske segítségé- 

 vel — szabad élenyt nem tartalmazó léggel töltetik meg; és miután 

 ez szivattyúzás által lehetőleg mcgritkíttatott, az említett cső össze- 

 nyomatik és beforrasztatik. Növekedvén a külnyomás, a hajlékony 

 födél kevéssé behorpad , ellenben kidomborodik ha a külnyomás 

 fogyatkozik. Ezen igen csekély alig észrevehető mozgása a hajlékony 

 födélnek, egy emeltyűre, ez által pedig — tetemesen nagyítva — egy 

 mutatóra van átvetítve , s így a légnyomás változása láthatóvá 

 téve. A mutató alatt levő számlap beosztása közönséges higany- 

 barométer megfelelő adatai nyomán történik. Végre az egész szer- 

 kezet — hogy portól és véletlenség- vagy tudatlanságból eredő bán- 

 talmaktól megóvassék , — fémtokkal van elborítva. 



Körülbelül öt év előtt az a né r óidnak egy módosítmánya 

 jelent meg, mely a feltaláló nevéről Bourdon-féle férabaro- 

 meternek neveztetik. Ebben az említett szelenczét egy üreges fém- 

 abroncs, vagyis hajlított cső képviseli, mely szintén ritkított szá- 

 raz leget tartalmazván , mindenütt légmentesen zárt ; két szabad 

 vége , csukló rudacskákkal , egy emeltyű karjaihoz van foglalva, 

 ezek közöl pedig a hosszabbiknak gerebe korongba fogódzik, mely- 

 nek tengelyére mutató van erősítve. Megváltozván a légnyomás, 

 szükségképen megváltozik a kanyar-cső öszvergődése is, minek 

 következtében, az emeltyű és korong közvetítése útján, a mutató 

 jobbra vagy balra forog. Hogy pedig e forgás mértékéül szolgál- 

 hasson a bekövetkezett légnyomati változásnak, egyébre nincs szük- 

 ség, mint előleges összehasonlító vizsgálat útján, higanybarometer 

 segítségével meghatározni a külnyomás azon változatát , mely a 

 mutatót egy egész forgásra készteti. Ezen adatból önként követ- 

 kezik azután a számlap beosztási, és számozási módszere. 



