A FEM BAROMÉTERRŐL. 13 



ezt, minden a gyakorlatban előforduló esetre egyszer mindenkorra 

 meghatározni , és számbavétele útján az anéroid adatait igélyesí- 

 teni? ezen és más kérdésekre magasság-méreti vizsgálatok egy betű- 

 vel sem felelnek. 



Hogy azonban e műszer igen érzékeny, azaz rögtöni s cse- 

 kély légnyomati változásokat feltüntetni képes, mutatja azon körül- 

 mény , hogy valahányszor a vonat Folkstontól Dover felé, 

 lejtős pályán lefelé haladva , egy alagúton — mely a tenger felé 

 számos nyilattal bír — keresztülrohant , mindannyiszor az anéroid 

 mutatója, az említett nyilatoknál állásából hirtelen el és vissza tért. 



1850-ben Liebig és Kopp természettudományi folyóirata ') 

 egy americai lap nyomán kivonatban közli Lőve ring americai 

 physicus kísérleteinek megismertetését. Ezen természetbúvár az ané- 

 roid és higanybarometert légszivattyú segítségével ritkított és 

 sűrített levegőnek tevén ki , azt tapasztalta : hogy az első esetben 

 az anéroid gyorsabban megy mint a higanybarometer, de változó 

 0,1"— 0,5"-ig terjedő különbséggel; ellenben közönséges légkörnyi 

 nyomásoknál mindig az anéroid áll kevéssé mélyebben , mint a 

 higanybarometer -) ; különben a hőmérsék befolyásától nem egé- 

 szen független, és mutatója nem megy tökéletesen eredeti helyére, 

 midőn a ritkított lég sűrűsége visszaállíttatik. Ezeknél-fogva 

 Lovering úgy vélekedik : hogy az anéroid jó szolgálatot tehet a 

 tengerésznek, a mennyiben őt nagyobb légnyomati változásokra — 

 mint a keletkező vihar előjelére — figyelmezteti, de légtüneti tudo- 

 mányos észlelésekre, magasság-mérésekre, nem bír elegendő sza- 

 batossággal. 



Kár hogy e kísérletek részletei nincsenek leírva , ezek nélkül 

 értéköket megítélni , s helyességökről egyéni meggyőződést sze- 

 rezni nem lehet. 



1850-től mostanig, a rendelkezésemre levő természettudományi 

 folyóiratokban semmi sem fordul elő a Vidi-féle anéroidról ; az 

 újabb természettani könyvekben pedig csak itt-ott említtetik meg 

 röviden. 



1) Qa^reébcridjt űin bíc 5ortfrf;ritfc ber (S^cmie, ^ö^fíf, SUmerafogte. .gerauáa 



gcgcbcn ücn ^it\tus SicBíg unb ^crniann ^cpifí 1850. <S. 101. 

 ^) Pilaar úr — a mint fönebb láttuk — ennek épen ellenkezőjét állítja. 



