38 SZTOCZEK 



az utóbb említett kömbiiények befolyását is képviselje — a követ- 

 kező még általánosabb alakot adjuk : 



2 = « + i^í + ?<'^H-^. .". + .... 5) 



melyben tehát « beállítási s hosszabb idö folytán, állan- 

 dónak tekinthető hibát ; i' és y pedig hőigélyesítményi á 1 1 an d ó 

 együtthatókat jelentenek; minélfogva z> nem lehet más mint a 

 fém- és higanybarometer egyidejű adatainak különbsége; feltéve, 

 hogy az elsője a légnyomati változás okozta hibától megtisztíttatott. 

 Minthogy azonban — előleges vizsgálatok tanúsága szerint 

 Y mindig csekély értékű tört, azért egyenletünk harmadik tagja 

 t. i. yt- legtöbb esetben elhanyagolható, és a következő egyszerűbb 

 képlet használható : 



j; = « -f líí 6) 



Két ismeretlennel levén ekkor dolgunk, két egyenletre is van 

 szükségünk; ha tehát egy más esetre z' és t' jelentik a változó- 

 kat, akkor leend még : 



Z' =. a -\- [W 1) 



z't—zt' 

 ezekből pedig: « = ;— 8) 



s — z' 



'--i=r "> 



Még egy rövid elméleti fejtegetésbe kell ereszkednünk, mielőtt 

 az a és ft állandók számértéke kísérleti meghatározásához fog- 

 nánk. Azt kell t. i. még kinyomoznunk , hogy az elkerűlhetlen 

 észleleti hibák, mily szabatosságot Ígérnek és engednek az emlí- 

 tett mennyiségek meghatározásában? ennek ismerete nélkül lehe- 

 tetlen, hogy a vizsgáló ne ingadozzék a nyerendő eredmények 

 értékének becslésében; mert nem tudja, vájjon a mutatkozó kü- 

 lönbségeket saját vigyázatlanságának vagy műszerei tökéletlen- 

 ségének, és az innét eredő m ell ö zh et len de épen ezért meg- 

 nyugtató hibáknak , vagy végre más ismeretlen s ez okból 

 felette nyugtalanító befolyásoknak tulajdonítsa-e? 



Ha a 9-dik egyenletben előforduló változókat, csekély de véges 

 mennyiséggel, növekedni engedjük, akkor az a következőbe megy át : 



z—z' 4- Jz—Jz' 

 |5-f^,^= ^- 



r -4- Jc 



melyben rövidség okáért t—i' = T tétetett. 



. 



