A LEGNYOMATI ESZL. ÁTTÉTELÉRŐL. 75 



végre, ha ebben « és fi-nak fönebb elfogadott értékeit helyette- 

 sítjük, kijő: 



Logx=Logh— 70,ei7t — 8,19^ -{-0,7o(*\ 9) 



mely egyenlet attól , melyre a berlini bíráló hivatkozik, csak ab- 

 bankülönbözik, hogy itt az utolsó tag együtthatója 0,70, míg amott 

 0,57 ; minthogy azonban az együtthatók , a mint már monda- 

 tott, h logarithmusa hatodik tizedes helyének egységeit jelentik, 

 azért az említett eltérés figyelemre méltó különbséget nem von 

 maga után a végeredményben. 



Utolsó egyenletünk tehát a légnyomati észle- 

 letet, t. i h-t, már zérus hőfokra áttéve adja azon 

 esetre, ha a lépték szabványos hőmérséke is zérus. 



Lássuk már most, mennyiben változik az áttételi módszer 

 azon esetre, ha a lépték beosztása nem metrikus; vagyis szab- 

 ványos hömérsékre nem zérus , hanem T. 



Ezen esetben, — a mint 3)-ból könnyen kivehető, — a 6-ik 

 egyenlet helyett a következőre vezettetünk : 



1 



ír = A(l-fs)--q7^ miből 



logx = logh -f- logO -f- ^sj — logCl -f- « T) 

 Követvén pedig itt is a logaiithmusok kifejtésében, és azok- 

 nak közönségesekké változtatásában , a fónebb követett eljárást, 

 leszen : 



lo^a; = Lo^A + 70,647 í - 8,192 r-f 0,70 rM- 8 19 2" ... 10) 



azaz rlegyen a lépték beosztása bármily nemű, Log.h 

 ig ély esít mé ny éne k három első tagja, ugyanazon 

 hömérséknél, mindig ugyanaz; és csak akkor, mi- 

 dőn a használt mérték szabványos hőmérsékenem 

 zérus, járul az előbbiekhez még egy negyedik 

 igélyesítményi tag, t. i. — 8,19 T. A régi párisi, és bécsi 

 mértékre 7" = IS^R. = 16,25"C., ennélfogva— T-t Celsius fokokban 

 véve, mert « felhasznált értéke ilyen hőfokra vonatkozik, — leszen 

 egyszer-mindenkorra — 8,19 T' = — 133,08; angol hüvelykre vonat- 

 kozólag, T'=-62"F=16,66''(7., következőleg — 8,19 r= — 136,4: 



