A LEGNYOMATI ESZL. ÁTTÉTELÉRŐL. 79 



szorozván pedig hjé -t a i)árisi vonal és a milliméter viszony- 

 számával m-el, megkapjuk az igélyes milliméterek azon szá- 

 mát (ajg— í) , mely a milliméter szabványos hőmérsékénél, 

 mit G-nak nevezünk, egyenértékű A^, párisi vonallal i' h o m é r- 



s éknél; leszen tehát: 



íCg = mhj, = mh^, ^ "^^ .11) 



áttevén pedig x^-t, az imént használt elv szerint, t' hömérsékre, 

 azon hibás milliméterek számát kapjuk meg, mely í' hőm ér- 

 seknél egyenértékű a leolvasott párisi vonalak számával, szin- 

 tén t' hömérséknél; áll tehát : 



'^^' l-f "6 



mnet 



i-|-«e ^ i-f«í' iH-«e 



l-f «<' 



. . -"^^ ' — r . . . 



l-f-«í' ' 4-f«r' l+aí' 



1 -f "9 



4 I jjQ 



Xf, = mh^, ~^r:r~rrr ^^gy ^S^^ megközelítőleg 



A(i+«re-'/9) 12) 



Xf, = mh 



miből látható, hogy csak azon esetre, midőn az egymásra átvál- 

 toztatandó mértékek szabványos hőmérséke egyenlő, azaz 9 = 7', 

 történik az átváltoztatás egyszerűen azáltal, hogy az egyik mér- 

 tékben kifejezett adat, a megfelelő átváltoztatási tényezővel szo- 

 roztatik. Ilyen eset adja p. o. magát elő, midőn párisi vonalat 

 bécsire változtatunk. 



A szóban forgó esetben, mely párisi vonalaknak milliméterekre 

 való átváltoztatását tételezi fel, 9 = 0, következőleg: 



x^> = mhf^ {\-uT) 13) 



és ez azon egyenlet, mely a Pohl és Schabus által kitűzött 

 czélnak megfelel, azt fejezvén ki, hogy ugyanazon V hőmérséknél. 



