80 SZTOCZEK 



x^, hibás milliméter (mert nem szabványos hőmérsékre vonat- 

 kozó) — egyenértékű h^, hibás párisi , vagy , (m-nek megfele- 



lölcg) , másnemű vonallal is. 



A nevezett szerzők azonban jól kitűzött czéljokat eltévesztve, 

 és azon szempontra tereltetve, mintha a réz lépték meleg-változ- 

 tatta hosszának különböző mértékekbeni kifejezése, nem pedig 

 a különnemű mértékek tetszés szerinti i' hőmérsékre vonatkozó 

 egyenértékeinek meghatározása volna feladatuk , a következő 

 egyenletet hozzák, hosszas fejtegetés útján, ki: 



Ezen egyenlet, a mint alakjából könnyen kivehető, a kitűzött 

 feltétel helyett, inkább a következőnek tehetne eleget : ha bizonyos 

 tárgy hossza, o = í' hömérséknél, /* párisi vonalat tesz igélyes mér- 

 tékben, mekkora fogna ugyanaz lenni, tetszés szerinti T hömér- 

 séknél , igélyes milliméterekben kifejezve ? 



Azon olvasókat, kik a P. és S. által követett eljárással köze- 

 lebbről akarnának megismerkedni , a bécsi Akadémia természet- 

 tudományi közleményei 8-dik kötetének 332-ik lapjára utalván; 

 a 13-dik egyenletre vonatkozólag még csak azt kell megjegyez- 

 nem, hogy ennek nyomán lett volna szerkesztendő oly tábla, 

 melynek segítségével párisi vonalak milliméterekre , ez utóbbi 

 mértékben kifejezett légnyomati adatok pedig, P. és S. 1-ső táb- 

 lája segítségével , t hömérsékről zérus hőfokra leendettek volna 

 áttehetök. 



De térjünk már most vissza a fönebb kijelölt tárgy fejtege- 

 tésére. A berlini bíráló azon táblájának elméleti alapját értem t. i., 

 melynek segítségével a leolvasott légnyomati adatot, — vonat- 

 kozzék ez bármily nemű hossz- és hő-mértékre, — egyszerre és 

 közvetlenül , zérus hőfokra már áttett milliméterekben nyerjük ; 

 épen úgy, mint nyernők az A tábla segítségével, ha az eszköz 

 milliméterekre osztva, és hőmérője Celsius szerint volna fokozva. 



Ismervén már az A tábla elméleti alapját, könnyen belátjuk, 

 hogy a fönebbiekben lehozott 10-ik egyenlet, csekély változással, 

 tökéletesen megfelel az előbb kifejezett föltételnek. Mindazonáltal 

 nem leszen talán mégis fölösleges , legalább általános vonásokban, 

 az illető képlet lehozatalát vázolni. 



