82 SZTOCZEK 



és mivel a két utolsó tag ugyanazon eszköznél mindig állandó, 

 azért ha tétetik : 



A = Log.m — 8,l9.p.T' u) 



leend végre : 



Logx^=Logh-70M'^pt.—S,i9.pc-{~0,70p'^iy--\-\- A ... 14) 



Hátra van még, hogy p és 4-nak különnemű mértéknemekre 

 vonatkozó értékei megemlíttessenek. Az elsőt illetőleg ismeretes, 

 hogy az ^, ha ií-féle fokokat; és 4, ha F-féle fokoknak a fagypont 

 feletti számát, azaz (P-32)-őt kell (7-féle fokokra áttenni. A má- 

 sodikat illetőleg pedig figyelembe kell venni a következőket : 

 1 párisi vonal 13 R. foknál, = 2,255829 ni.m.-el foknáll 

 1 „ hüvelyk Í3R. „ = 27,069950 „ „0 „ J 

 ~Í bécsi vonal 13 R. foknál, =- 2,195203 „ „ foknáll 

 1 „ hüvelyk 13 R. „ =26,342439 „ „0 „ J 

 1 angol hüvelyk 62 P. foknál, = 25,399650 m.m.-el foknál 



ezeknél fogva u) szerint : 

 párisi vonalakra, A = 0,3531 73 j 



„ hüvelykekre, A = 1,432354/ 

 bécsi vonalakra, A = 0,3413411 



„ hüvelykekre, A = 1,420523J 

 angol hüvelykekre, A = 1,404691 



Helyettesítvén tehát /j-nek értékét, és A-ét megfelelöleg ért- 

 vén, 14-ből a következő különös egyenleteket nyerjük; 

 párisi és bécsi mértékre : 



(t \^ 

 -J-f-4 ^^^ 



angol mértékre pedig : 



Logx^=Log.h — S9.2á3.t — 4,bbi-{-0,2lí-^'-}-A 16) 



Ezen egyenletek tehát azok, melyek szerint az érintett mérté- 

 kekben kifejezett légnyomati adatok milliméterekre átváltoztatva, 

 és zérus hőfokra áttéve adódnak ki. Használatuknál figyelembe 

 veendő, hogy a hőmérséket R és illetőleg F-féle fokokban adott- 

 nak tételezik fel, de az utóbbi esetben azon megjegyzéssel, hogy 



