84 



SZTOCZEK 



Útbaigazításul szolgáljanak a következő példák : 

 a) Ha a légnyomati adat A = 26.542 párisi hüvelyk, a hö- 

 mérsék pedig í= 16"R; akkor a B táblának a része szerint, lesz • 

 LogXo=-Log.26M2 = 1,423933 

 /■(lO) = (883 



/•(6) = - (529 



.,(16=') = -f2 



1,422523 

 A = 1,433354 



2,854877 

 tehát Xo = 715,94 millim. 

 Pohl és Schabus tábláinak segítségével találtatik 

 Xj = 716,152 m.m. 

 b) Ha a légnyomati adat h = 25,02 áng. hüvelyk, a hó'mér- 

 sék pedig t = 65,5*'i?'; tehát F — 32 = 33,5"; akkor: 

 Logxo = Log 25,02 = 1,398287 

 /•(30) -= (1177 

 /•(3) = -( 188 

 /(0,5) = 20 



<r(33^) = -1-2 



A = 



tehát Xq 

 P. és S. szerint Xq 



1,396904 

 1,404691 



2,801665 

 633)38 ni.m. 

 633,875 m.m.*) 



*) Megjegyzés- A fonebbiek nyomán bizonyos mértéknek, mely /' hömérséknél 

 olvastatott le, hibás milliméterekre áttételét (t. i. szintén /'-nek megfelelöleg) 

 P €s S m.h.{\ + a/*) szerint, én pedig m.h{\—aT) szerint számítom. A két 

 képlet közti különbség tehát: k =: 2.m.h.nT' . Ha /i=:340 bécsi vonal, akkor 

 A = 0,44 m.m.; tehát sokkal nagyobb mint az eltűrhető észlelési hibák. 



Azonban legvilágosabban kitűnik P és 5 tévedése , a következőből. Egy 

 Kapeller-féle barométeren, mely bécsi vonalokra és milliméterekre 

 van osztva, leolvasám mind a kél mértéken a nyomást, és a leolvasott milli- 

 méterek .számával összehasonlilám azokat, melyek a fOnebbi képletekből ered- 

 nek; ím az eredmény: 



