A LÉGNYOMATI ÉSZL. ÁTTÉTELÉRŐL. 89 



5. Nincsen már most egyéb hátra, mint hogy az alább kö- 

 vetkező tábla szerkezetét egypár szóval megemlítsem , és hasz- 

 nálatát legalább egy példában elöterjeszszem. A felső fekmentes 

 rovat tartalma ahiganydomb magasságot, az első függélyesé 

 pedig a cső átmérőjét fejezi ki m.m -ékben ; a többi közbenső 

 rovatban pedig a keresett haj cső v ességi sűlyedmény 

 ott találtatik, hol az illető alapadatok függélyes és fekmentes ro- 

 vata egymással találkozik. Oly alapadatokra, melveknek csak meg- 

 közelítő értékök fordul elő a táblában, a hajcsövességi sűlyed- 

 mény közbeigtatás útján határozandó meg, a mint a következő 

 példa mutatja. 



A budai polytechnikum egyik Fortin-féle barométerén 

 a cső felső részének belső nyílata := 4,5 m.m.) 

 ugyanott a higanydomb magassága = 0,6 „ „ | 

 alul az edény belső átmérője = 31,25 „ „ ) 



ugyanott a cső külső átmérője = 5,8 ',] ]] \ 

 a higanydomb magassága = 1,32 J 



Keressük előbb a felső hajcsövességi sűlyedményt. 

 4,4 m.ra.-nyi csőnyílatnak , és 0,6 m.m. dombmagasságnak megfe- 



lelöleg a hajcsövességi sűlyedmény . . 1,360 m.m. 



0,i m.m.-nyi csőnyílatnak, és 0,6 m.m. dombmagasságnak, aránylag 



véve, megfelel - 0,059 m.m. 



tehát a felső hajcsövességi sűlyedmény f= 1,301 m.mT 



Az alsó hajcsövességi sűlyedmény meghatározására, min- 

 denekelőtt az edényben levő higany-gyűrű vastagsága eszközlendő 



H,ez pedig a fanebbi adatoknál fogva = ^J^p^-.««=, 2,72 ..™. 



12,60 m.m.-nyi csőnyílatnak, és i,30m.m. dombmagasságnak meg- 



felelőleg a tábla szerinti sűlyedmény . . = 187 m.m. 



+ 0,12 m.m.-nyi csőnyílatnak, és az előbbi dombmagasságnak 



, JZ^^'^'^ = - 0,006 m.m. 



-f 0,02 m.m.-nyi dombmagasságnak megfelel = -f 0,002 m.m. 



tehát az alsó hajcsövességi sűlyedmény a = 0,183 m.m. 



az eredő hajcsövességi sűlyedmény pedig = f-a = 1,118 m.m. 



Kanyarcsőves barométernél az a 1 s ó hajcsövességi sűlyedmény 



hasonlóképen eszközöltetik ki mint a felső. 



