106 SZTOCZEK 



ha már most egyszer-mindenkorra elfogadjuk , liogy Fo = 5 liter 

 legyen , és p értékéül egymásután 0,0005 0,001 0,005-et helyette- 

 sítünk az utóbbi képletbe , akkor í5'-re megfelelöleg a következő 

 értékeket nyerjük : 



5,25 10,5 52,5 105 k.-cent. 

 E mennyiségek még 10 k.-centimeterrel szaporíttatván , azon 

 térfogatát adandják a raészvíznek, mely a föltételezett esetekben 

 kísérlettételre elégséges leend, anélkül hogy fölösleges volna ; 

 ezeknél fogva általában mondhatni , hogy 



5 liter szabad levegőre 15 k.c. mészvíz 



„ „ jó szoba-levegőre 20 » „ „ 



„ „ rósz szoba-levegőre 62 „ „ „ 



„ „ igen rósz szoba-levegőre 115 „ „ „ 

 szükséges és elégséges leend. 



Melyik kategóriába kelljen előforduló esetben a vizsgálandó 

 levegőt sorozni, azt a körülményekből többnyire meg lehet itélni. 



4) A lakokban történő légújulás meghatározása, a 

 szoba-levegő szénsavtartalmából. 



E meghatározásnak egy módszerét Evkönyveink 3-dik köte- 

 tében már előadtam. Mellőzve tehát annak részleteit , csak lénye- 

 gét említem meg e helyen. Ha bizonyos szobának , — mely a vizs- 

 gálat előtt, ajtók és ablakok kinyitása által, lehetőleg jól kiszel- 

 lőztetett, — lég-térfogata v ismeretes; nemkülönben a szénsav- 

 nak azon P mennyisége , mely bizonyos idő alatt a benlakók lég- 

 zése , és gyertyák égése által keletkezvén, a szoba-térfogat egy- 

 ségére esik, szintén ismeretes: akkor világos, hogy a lakhely 

 légmentes zárulata esetében , a szénsav összes mennyiségének , a 

 kezdetivel együtt, — mely utóbbinak viszonylagos értéke p legyen — , 

 (P-|-p)ü-nek kellene lennie: ámde a légmentes zárulat hiánya 

 miatt, légújulás állván elő, az említett szénsav-mennyiség, nem 

 V, hanem ismeretlen V térfogatú levegővel fog elegyedni , minek 

 következtében a szénsavnak viszonylagos mennyisége , már most 

 nem P-f- p-nek, hanem p. o. ^-nak fog kísérletileg találtatni; 

 ennélfogva áll: 



(P -j- p)v =q.V miből 



