LAKOK SZELLŐZTETÉSE. Hl 



azon különös esetben , ha A == o, vagy legalább elhanyagolható, 

 tehetni : 



y = 2,302bSV.Log ^~^ 12) 



a—q 



tevén ebben a=^p, leszen y = o, a mint csakugyan lenni kell. 



A 10-dik képlet minden, a gyakorlatban előforduló esetnek 

 megfelel ugyan , de épen y-t illetőleg, nem fejthető meg tökéle- 

 tesen , hanem csak megközelítőleg az úgynevezett regula f a 1 $ i 

 szerint. 



Többször volt már alkalmam tapasztalni, hogy az imént em- 

 lítettem számítási fortélynak lényege, sokak előtt, kik különben 

 a mathesisban meglehetősen jártasak, ismeretlen; nem leszen tehát 

 felesleges, egyenletünknek a regula falsi szerinti megfejtését 

 előterjesztve, erről annyit, a mennyit a jelen alkalom enged, 

 megemlíteni. 



Mindenek előtt szükséges, hogy a kérdéses egyenlet oly alakra 

 hozassék, melynél fogva annak egyik oldalán csupán az ismeretes 

 tagok, a másikon pedig az ismeretlenek álljanak. 



A 10-ik egyenlet tehát így írandó : 



' ' Log [P-^^y-^ =, ,3) 



2,30258. F y " {a—q{y—A 

 mely kifejezésben u ismeretesnek tekintendő , egyenlő levén 



1 



-el. 



2,30258. F 



A további mívelet már most , úgy a mint azt közönségesen 

 szokták intézni, azon elven alapúi, hogy a függvénynek vál- 

 tozata, megközelítőleg aránylagos a változóéval, ha az utóbbi 

 változat csekély értékíí. 



Ha tehát y-vsL keresünk két oly értéket, Cy' és y"') — az elsőt 

 próbálgatás, a másodikat már némi következtetés útján — melyek- 

 nél fogva a függvénynek megfelelő értékei u' és u" már közel 

 járnak M-hoz : akkor í/-nak valódi értékét igen megközelítőleg, a 

 következő arány szerint nyerjük: 



{y'-y"): {u'-u") = i:y'-y): («' - w)_ 

 miből ?/ meghatározható ; egyébiránt magából értetik, hogy az 

 említett eljárás ismétlése által , a meghatározás pontossága tet- 

 szés szerint fokozható. 



