LAKOK SZELLŐZTETÉSE. 121 



amannak csatornáját ruggyánta-csövel, — melynek külső vége 

 hengerré faragott tégladarabbal bedugaszoltatik, - közlekedésbe 

 hozzuk: akkor világos, hogy megritkíttatván a bura alatt a levegő, 

 mozderö keletkezik, mely a külléget a téglán keresztül befelé a 

 burába készteti. A fémbarometernek ez idő folytán mutatkozó 

 adataiból , valamint a mozderő (t. i. a kül- és belső lég feszélyé- 

 nek különbsége), űgy a betódult légnek bizonyos időre vonatkozó 

 mennyisége is, könnyen meghatározható. 



Mielőtt e készülékkel a tulajdonképi kísérlettételhez fogtam 

 volna, nem mulasztám el megvizsgálni, vájjon a készülék mindenütt 

 légmentesen záró-e? e végre a téglahenger helyett üveg dugaszt 

 tömtem a cső szabad végébe, zsineg-rátekerintés által biztosítván 

 Itta légmentes zárulatot. 



^ ^ Megritkítám ezután mintegy 3 hüvelyknyi feszély-fogyatko- 

 zasig a zárt levegőt, mire ennek sűrűsége, a fémbarometer tanu- 

 saga szerint, fél óra folytán legkevésbbé sem változott. A ké- 

 szülék tehát mindenütt légmentesen záró volt. Csak most, mi- 

 után ezen elővizsgálat által a kísérleti pontosság főfeltételét tel- 

 jesítve látám, húztam a cső szabad végét a téglahengerre, ennek 

 egész hosszát zsineg-rátekerintéssel borítván el. 



A leírt úton nyert adatokból következőleg számítára ki, adott 

 időnek megfelelőleg, a téglán át szivárgott légnek mennyiségét 

 Legyen V a zárt légnek térfogata, vagvis a bura és a fém- 

 barometer térfogatának különbsége ; amazét a belé férő víznek, 

 ezét pedig saját anyagának t. i. sárgaréz és üvegnek általános 

 es fajsúlyából határoztam meg; 



d és d' a zárt légnek kezdeti és végsűrűsége bizonyos időszak 

 folytan ; 



D a küllég sűrűsége; 



e és e' a zárt légnek kezdeti és végfeszélye a felvett időszakban; 



E a küllég feszélye ; végre v a betóduló légnek térfogata. 



Minthogy az elegyedő légmennyiségek tömege, az elegyedés 

 előtt es után egyenlő, azért áll: 



V.d -i- vD= V.d' innét 



d'—d 

 v=V- — ^ — ámde 



e' < 

 d' = d~ következőleg d'-d = d ~ ~ =d — 



