LAKOK SZELLŐZTETÉSE. Í25 



rúgott. Lássuk vájjon elméleti szempontoknál fogva valószínűnek 

 mutatkozik-e, hogy e légmennyiség csupán az ajtók éa ablakok 

 hézagain hatolt az illető szobákba? 



Egy ily szoba 8 ablakkal , 1 ajtóval , 2 belül fütőí kályhával 

 volt ellátva; és hőmérséke a vizsgálati idő alkalmával körülbelül 

 20 C. fokkal haladta meg a külsőt. Feltéve már most, hogy egyegy 

 ablak szélessége 1 méter , magassága 2 méter ; és a légjárást, 

 mely az ablak alsó felének hézagain be-, a felsőén pedig kifelé 

 tartó , — a feladat egyszerűsítése végett — úgy véve számítás alá, 

 mintha az oldalléczek mentében a zárulat mindenütt légmentes, 

 de e helyett a felső és alsó ablaklécz és keret között a hézag 

 egyenletesen 1 milliméter volna, tehát csak e helye- 

 ken történnék légújulás, amott ki- , itt befelé, — ezeket mondom, 

 mik az ablakok roncsolt állapotánál fogva tartózkodás nélkül 

 megengedhetők , feltéve ; számításunkat épen úgy intézhetjük, 

 mintha kürtővel volna dolgunk, melynek alsó és felső keresztszel- 

 vényét az említett két rézs , magasságát pedig az ablak magas- 

 sága teszi. Ekkor pedig kijő, hogy egy ablak hézagán másodpercz 

 alatt bejött 0,001712 k.ra. levegő *); 8 ablak és egy ajtó helyett 

 10 ablakot véve, leend 10 órára a légújulás .... 616 k.m. 



Ide számítandó még a kályhák által részint tüzelés alkalmá- 

 val felhasznált, részint éj folytán elvezetett levegőnek mennyisége; 

 minek a készülő ür betöltésére törekvő küllevegö általi pótolta- 

 tása, szintén az ajtó- és ablak-rézseken levén eszközölhető, nem 

 szükséges, hogy e tekintetben a falak likacsosságához folya- 

 modjunk. — Pettenkoffernek szélmérővel tett vizsgálatai 

 szerint , a kályhák fűtésére megkívántató levegő-mennyiség, azok 

 nagyságához képest, óránként 40—90 k. -méterre mehet. **) Ha 



*) kyig.Hni szerint, melyben h a nyilat keresztszelvénye , a többi tényező 



pedig ismeretes jelentésű. 

 ****) Ha a fütö anyag minősége ismeretes, és annak óránként elégetendő mennyi- 

 sége adott, akkor az e végre megkívántató levegőnek térfogatát számítás 

 útján is meghatározhatjuk. Fűtőanyagaink égő részeit kivétel nélkül szén és 

 köneny teszi ; mindenekelőtt szükséges tehát tudni , mennyi levegő kíván- 

 tatik meg ezen anyagok súlyegységének tökéletes elégetésére? 



Hogy 1 font szén szénsavvá változzék, Vj font éleny szükséges; ennyi éleny 



"13 8 



se font levegőben tartalmaztatik; ha e súlyt az utóbbi anyag fajsűlyával 



3 3 



