126 SZTOCZÉK 



tehát a szóban forgó kályhákra, melyek középszerű nagyságú vas- 

 kályhák voltak , egyenként s óránként 60 k.m. levegőt számítunk, 

 és estvc — a szobáknak, kaszárnyai szabály szerint, ajtók és 

 ablakok kinyitása által végrehajtatni szokott szellőztetése után — 

 a kályhákban két órai folytonos tüzelést teszünk fel, akkor a 

 felhasznált levegőnek mennyisége lesz 240 k.m. 



A mi pedig a fűtés idején túl a szobából a kályhacsővek út- 

 ján a kürtőbe vezetett levegő mennyiségét illeti, annak becslésére 

 azon elméleti szabály szolgáltat alapot, melynél fogva a léghuzam 

 sebessége a hőmérséki túlmány négyzet-gyökével aránylagos. 



Feltéve tehát, hogy fűtés alatt az égés-termények hőmérséki 

 közép túlmánya a kürtőben 100° C. , fűtés után pedig éjjeli 8 óra 

 folytán az elillanó belső levegőé 10" C. volt : lesz, két kályhára 



m. 



vonatkozólag, a kérdéses légmennyiség = 2'8'60 \ /__= 303k. 



Az összes légújulás tehát 10 óra alatt = 616 + 240 -f 303= 1 159 k.m. 

 Ezen, a körülményeknek megfelelő, és nem légből kapott 

 föltételekre alapított számítás, mely azonban becslésnél nagyobb 

 érvényességet nem igényel, igen valószínűvé teszi, hogy a kisor- 

 oszijuk , (mi, térfogali egységül k. lábal véve, 0,073 font), akkor a megfe- 



13 8 1 

 lelő térfogatot nyerjük , ez tehát = ^ X ^^ 158,3k.i. 



Hogy 1 font köneny vízzé égjen, arra 8 font éleny kívántalik, tehát három- 

 szor annyi, mint a szén elégetésére; miből már önként következik, hogy 

 a jelen esetben szükségelt levegőnek térfogata is háromszor akkora mint az 

 előbbi esetben, azaz t=: 3 X 158,3 k.láb. 



A Károly-kaszárnyában a fűtőanyag kőszén volt. Középszerű kőszénnek 

 szén-tartalmát 0,88-ra tehetni, a fölös könenyét pedig 0,05-ra; (fölös köneny 

 alatt ennek azon mennyiséget érivén, melynek élegítésére maga a kőszén már 

 nem szolgállat élenyl). 



Ezeknél fogva 1 font kőszén elégetésére megkívántatnék : 

 0,88 X 158,3 -f 0,05 X 3.158,3 = 163 k.l. = 5,14 k.m. levegő. 



Ámde, Féclet vizsgálatai szerint, kőszén égetésekor a használt levegőnek 

 fele elillan, anélkül hogy élenye a szándékolt élegítésre fordíttatnék. Fa 

 égetésénél a használatlanul elillanó levegő csak egy harmadát teszi az 

 egész mennyiségnek. A mi esetünkben tehát 1 font kőszén elégetésére nem 5, 

 hanem lO k m. levegő számítandó. Középszerű nagyságú kályhák fűtésére 

 óránként 6 font kőszén elégséges ; ekkor pedig 2 órára és 2 kályhára csak- 

 ugyan 240 k.m. levegő esik. 



