132 SZTOCZEK 



Mily viszonyban volt a téglahengeren átkelő légnek sebessége 

 amannak keresztszelvényével és hosszával ? annak kipuhatolására 

 a fónebbi kimutatásban előforduló adatok kevésbbé alkalmasak ; 

 az említett czélra ugyanis szükséges lett volna , hogy a burába 

 tóduló légnek térfogata, ugyanazon működő nyomásnál, és a tégla- 

 hengernek ugyanazon hossza- de különböző keresztszelvényénél; 

 azután állandó nyomás és keresztszelvény- de különböző hossznál, 

 ismételve határoztassék meg ; azonban kísérleteimnek annak ide- 

 jében más czéljok levén, azok ily változatossággal nem ismétel- 

 tettek; miért is a kitűzött kérdésre hű feleletet nem adhatnak. De 

 különben is nem igen reménylhető , hogy a feltett kérdésre 

 jól összevágó feleleteket adjon a kísérlet, mert e végre még meg- 

 kívántatnék , hogy a vizsgálat alá veendő téglahengerek , vagy 

 egyéb likacsos testek egész tömegökben egyenlő és egyenletes 

 tömörségűek legyenek, mi valóban, nagyobb terjedelmű tömegeknél, 

 igen nehezen — hacsak nem esetlegesen — teljesíthető föltétel. 



Megemlítésre méltó, hogy a rövidebb téglahenger, miután 

 megnedvesíttetett, 20,58 vonalnyi működő nyomásnál, és 13,6 R. 

 hőfoknál , negyed óra alatt , csaknem semmi levegőt sem bocsá- 

 tott át ; ugyanis a bura alatt levő ritkított légnek kezdeti feszélye 

 (320,60) , az említett idő alatt csak 320,65-re emelkedett, és e 

 csekély változás is valószínűleg a víz elpárolgásának tulajdoní- 

 tandó. 



A tárgy rokonságánál fogva szabadjon végre e helyen a lég- 

 neműek szét-, át- és kifolyásának tüneményeit, (diífusio , transfu- 

 sio, eíFusio), a berlini természettudományi társulat közleményeinek 

 1845-ki, és a természettudományok évenkénti haladását vázoló, 

 Liebig és Kopp által szerkesztett időszaki munka 1850-ki köte- 

 tének nyomán, rövid átnézetben öszszeállítanom. 



a) G r a h a m régiebb kísérletei szerint különnemű, vegyileg 

 egymásra nem ható , és közvetlen érintkező légek keveredése 

 vagyis szétfolyása , nem különben ugyanazoknak likacsos teste- 

 ken átfolyása, és finom nyilatokon űrbe való kifolyása, — állandó 

 nyomás- és hőmérséknél — oly sebességgel történik , mely a sűrű- 

 ség négyzet-gyökével fordított viszonyban áll. 



így p. o. ha azon sebességet (vagy az idő egységének meg- 

 felelő térfogatot), melylyel a levegő unom nyílaton űrbe foly, 



