A ROKUSVOLGYI KESERŰVÍZ. 



Molnár Jánostól. 



A Rókusvölgyet Budán a Kecskehegy két ága képezi. Dél- 

 keleti irányában származik a Józsefhegy, melynek déli lejtője a 

 Kalváriahegy néven ösmeretes. A déli oldalon van a második ág 

 is, a Rókushegy. Ez a Várhegy éjszaki részével áll kapcsolatban. 

 A Kálvária- és Rókushegy között van a Rókusvölgy, mind a két lej- 

 tőjén téglakemenczékkel. A völgynek közepén levő házsort Rókus- 

 útczának nevezik, s itt a 310-dik számú házban van a kút, mely- 

 nek vize a jelen értekezésnek tárgyát képezi. A ház és a kút bir- 

 tokosa Pasdirek Fülöp úr. 



A víz szagtalan, keserű és kevéssé sárgás. Hőfoka 10''C. 26,5''C., 

 külső légnél és 746,9 m.m. légnyomásnál. 



Hevítés által még teljes főzés előtt megzavarodik, szürkésfe- 

 jér csapadékot képezvén. E csapadék sósavban pezsgéssel felolvad, 

 az oldatban rhodan kevés Fe203 mutat. A főzött vízben KO, CO^ 

 a földes sók nagy mennyiségbeni jelenlétét mutatja. 



A minőleges elemzésnél a következő alkrészeket találtam : 

 alyakból : KO, NaO, CaO, MgO, FeO, Al ^O'. Savak- vagy pótlóik- 

 ból: SO', Cl, SiO^, CO''^ és nagy vízmennyiségben nem mérhető 

 kis mennyiségben PO^, NO^ és J. E vízben jelenlevő fest-anyag, 

 mely szárazra hozva izzítás által el-ég, huminsav és a forrássavak 

 egyike se levén, mint semleges szerves anyag tekinthető. 



A kísérletek tagadó eredményt adtak: BaO, SrO, F, MnO és a 

 HS által elválasztható fémekre nézve. 



Tömöttsége. 



A használt üvegbe 25,3342 grm. lepárolt víz fért , az ásvány- 

 vízből pedig 25,750 grm IG^C. és 758 m.m. légnyomásnál. A tö- 

 möttség tehát i,016. 



Az egyes meghatározások egészen úgy történtek, mint az Ev- 

 könyvek III. kötetében a Böckféle keserűvíznél előadva volt. 



