VASAS KESERÜFORRÁS BUDÁN. 179 



A vegytani összetétel 1000 részben 



Szénsavas vas ... . PeO,CO' 0,06000 



Szénsavas mész . . . CaOjCO^ 0,53000 



Szénsavas magnesia . . MgO,C02 0,05560 



Szénsavas mangán , . MnO,CO^ 0,07289 



Timföld APO^ 0,00400 



Kovasav SiO* 0,04185 



Chlormagnesium . . . MgCl 0,37685 



Kesersó MgO,S03 4,43060 



Kénsavas káli .... KO,SO* 0,08116 



Kénsavas nátron . . . NaO,SO» 2,93105 



Gypsz CaO,SO^ 1,02449 



Bitumenféle anyag ....... 0,00400 



Szabad szénsav . . . . CO^ 0,69686 



Öszveg 10,30935 



E víznek a fő jellemet a kesersó és a glaubersó adja, valamint 

 a budai keserűforrásoknak általában ; a különbség az , hogy míg 

 a többi keserűforr ásnál túlnyomó a nátronsulphát, itt ez a ma- 

 gnesiasulphát mennyiségének csaknem felére van apadva. Más jel- 

 lemző alkrésze a szénsavas vas- és mangánoxydul. A vascarbonátot 

 a keserűforrásainkban csak két elemző mutatta ki , t. i. Nendtvich 

 Hausner alsó forrásában s Molnár Böck vizében. A többi 5 vegy- 

 bontás eredménye vagy végképeni távollétét mutatja a vasnak, 

 vagy annak csak nyomát adja oxydalakban. 



A szénsavas mangánoxydul, mely a szénsavas vasoxydul men- 

 nyiségét valamennyire felülmúlja, minden esetre egy nevezetes 

 és kevésbé közönséges alkrésze ezen víznek, mely az ásványvíz 

 nevet tökéletes joggal érdemli meg. 



Előadván az elemzés eredményét, lássuk most annak földtani 

 méltánylását az egyes alkrészekre nézve. 



Közvetlen agyagból ömlik ki a víz , ez szolgáltathatja a ko- 

 vasavat, a timföldet s az alkálikat, melyek közöl a nátron túl- 

 raennyiségben lépvén fel, igen kívánatossá teszi magának az agyag- 

 nak pontos elemzését is. A tetemes magnesiatartalom nem jöhet 

 az agyagból, nem az ez alatt fekvő márgából, nem a nummulit- 

 mészből; ez egyenesen dolomitra utal, melynek azon a tájon a 

 föld színe alatt olyan magasságra kell felnyúlnia, mely a uapme- 



12» 



