VASAS KESERUFORRAS BUDÁN. 181 



mint álkrystály rhodochrosit alakjában fordul elő. Azonkívül fe- 

 kete fénytelen porral sokszor látjuk Kisczellen a mcsztuíTot behintve, 

 ez mind mangántartalmú. E negyedkori képlet tehát világosan 

 mutatja: hogy azon közetek, melyekből a víz az édesvízmész anya- 

 gát kapta , mangánt bőven tartalmaznak , s ezen kőzetek látszó- 

 lag nem egyebek, mint az eocén márga s nummulitmész. 



A Schneiderféle kút lóldtani viszonyai épen nem különböz- 

 vén az édesvíz környékének hason viszonyaitól, a mangán jelen- 

 léte oly mennyiségben , mely a vasét is felülmúlja, nem elszigetelve 

 álló tény. 



Végre mi az alkrészek összegét illeti , ez csekélyebb mint a 

 többi keserűforrásé , miként e táblázatból 1000 részre számítva 

 kitűnik : 



Hausner felső kútjában Say szerint . 



„ alsó „ Nendtvich szerint 



„ „ „ Say szerint 



Unger kútjában Say szerint (Novemberben) 



„ „ Nendtvich szerint (Septemberben) 



Böck „ Molnár szerint . . . 



Neuwerth „ Say szerint .... 



Schneider „ Wagner szerint 



14,8 

 23,3 

 23,4 

 15,1 

 26,2 

 28,9 

 35,6 

 10,3 



Budapest, mely gyógy- s ásványvizek dolgában oly sokfélét 

 mutat már eddig is fel, a Schneiderféle vízzel nem csak számra 

 de minőségre nézve is gazdagodott. Keserüforrásaink voltak, va- 

 sasforrásaink voltak, de mint mangán- s vastartalmú keserűvíz 

 ez az első, s bizton hiszem, nem utolsó. 



