193 HUNFALVY 



gések ott voltak legerősebbek, hol leggyakrabban megújultak, s hol legtöbb kárt 

 tettek az épületekben. De meg kell jegyeznünk, hogy az apró gúny hók és faházak 

 átalában kevesbbé károsulnak meg mint a köböl épült nagyobb, magasabb és bolto- 

 zott épületek, bár a lóldlokések ereje egyenlő volt. Továbbá az épületektől elfoglalt 

 füldtérnek alkotása, sziklás vagy porhanyós és laza minősége is módosítja ja föld- 

 lökések erőszeti hatását az épületekre. 



Zsolnán, Visnyovén, Bánlalván, Bicsiczán legtöbbször újultak meg a rengések, 

 s Zsolnán legislegnagyobb kárt tettek ; tehát a földrengés központja mindenesetre 

 Zsolna déli környékére esik. De mielőtt erről bővebben értekeznénk, szükségesnek 

 tartjuk a följebb kijelölt terület földírati és földtani viszonyait röviden megérintenünk. 



Azun terület az éjsz. szél. 48o 52'— 49" 26' s a keleti hossz. 350 51' — 36" 51' 

 között fekszik. Pruszkánál legnyugatibb, Párniczánál , Árva megyében, legkele- 

 tibb, Csaczánál legéjszakibb. Német - Prónánál , Nyitrában , legdélibb pontjai van- 

 nak. Keleten J'árniczától kezdve Szucsánig , azután megint nyugaton Nagy-Bicsétöl 

 kezdve Pruszkáig s Illaváig a Vág völgye által halároltatik , Szucsántól Nagy-Bi- 

 cséig pedig előbb nyugatnak s nyugatéjszaknak , azután nyugatdélnek menő kanya- 

 rulatai által kettéhasíttatik. 



Árvából a Vág folyó a Turócz megyét Liptótól elválasztó Nagy-Fátra (Fa- 

 tra velka) s a Turócz és Árva határán emelkedő Kis-Fátra között, Sutó hely- 

 ség közelében, a turóczi felvölgybe, a Turócz és Trencsén határjain emelkedő 

 Mincsov és Alagura hegységek közötti mély hasadékvölgyön keresztül pedig Tren- 

 csén megyébe lép. A Vágnak azon keletről nyugatra menő fő völgyébe délről és éj- 

 szakról több mellékvölgy, nevezetcsen a Turócz és Rajeczonka vagy 

 Rajcsanka vagy Zsilincza s a Varinka és Kisucza s néhány 

 kisebb völgyek nyílnak. A Turócz folyó Bars megye határszélén a Zólyomi 

 havasok (Nischne Tátra) nyugati kiágazásainak éjszaki lejtőin fakad , s 

 elébb nyugatnak, azután éjszaknak kanyarodva Turócz megyét csaknem két 

 egyenlő részre osztja s Rutka közelében a Vágba ömlik. Vele csaknem egyenközűleg, 

 szintén délről éjszaknak folyik a Zsilincza vagy Rajeczonka, mely Nyitra 

 megye határszélén a Fa c s k o hegység éjszaki lejtőin támad, s Trencsén keleti részét 

 keresztül hasítván , Zsolnától nyugatra a Vágba ömlik. A Varinka az Árva és 

 Trencsén megyék határjain emelkedő hegység nyugati lejtőin támad, s délnyugatra 

 folyván , a Vágnak turóczi szakaszával csaknem teljes kört képez , (melynek azon- 

 ban keleti oldala nyitva van), s Varin mellett éjszakról a Vágba szakad. A Kisucza 

 végre a Szilézia és Magyarország közötti Jablunkai hegysor vagy Beszkidek keleti 

 oldalán támad, s Csaczáig éjszakkeletnek, azután darabig keletnek, végre délnek s 

 délnyugatnak kanyarodik szűk völgyben, s Budetin közelében , majdnem átellenben 

 a Rajeczonka torkolatával, a Vágba ömlik. 



A Vág maga Bicsétől délre csaknem egyenközűleg folyik a Zsilinczával és Tu- 

 róczczal, (ha t. i. Vág-Besztercze és Pucho közötti, nyugatnak forduló kanyarula- 

 taitól eltekintünk), csakhogy nevezett két mellékfolyójával ellenkező irányt követ. 



Zsolnától délre tehát a feljebb kijelölt rengési területen három hosszanti völgy 

 vonul el: a Vág és Turócz völgyei nyugat és kelet felől határolják , a Raje- 

 czonka völgye pedig kellő közepén vonul el. Déli végét még a Rajeczonka és Tu- 

 rócz között délnek menő Nyitra völgye is hasítja, mely egyenközű a Vág völ- 

 gyével. 



Területünk hegyei közöl legjelentősebb azon hegysor , mely a Rajeczonka és 

 Turócz vidékeinek vízválasztóját képezi s Trencsén és Turócz megyék között emel- 

 kedik. E hegység déli része földképeinken Hlak, Klato vagy N a - K 1 a t e, 

 közepe B i a d a , éjszaki része Mincsov nevekkel jegyeztetik meg. (Mincsov , a 

 régi oklevelekben Münzhof , helyett hibásan áll : Vincsov). Némely földképen az 

 egész hegysor Nyitrai hegységnek neveztetik. Kornhuber szerint az 

 ottani tót lakosok a hegysort V e ter na ho 1 á-nak, azaz szélhavasnak nevezik. E 

 hegysor havasi rétekkel s törpe fényűvel borított tágas hegyhátat képez , mely dél 

 felé kisebb-nagyobb völgyelésekkel egészen a Trencsén, Turócz és Nyitra megyék 



