AZ 1858. JAN. 15. TÖRTÉNT FÖLDRENGÉSRŐL. 193 



határain emelkedő K lakig elhúzódik. A Klak hegység, Kornhuber szerint , 4276 

 bécsi láb magas, a Mincsov pedig, Sidcbcck szerint, 4762 pári.si lábnyi. 



A Klak hegyhez a F a cs k ú i hegyek csatlakoznak, melyeken át a Zsilincza 

 völgyéből a Nyitra völgyébe viszcn az út ; a facskói hegyek ismét nyugatra a Zlie- 

 cho és Fruzsina között emelkedő .s éjszaknak iordulú Strazov és Na-Kacsku 

 hegyekhez , s ezek által a Vág és Rajcczonka között Illubokéig és Hricsóig (Zsol- 

 nától nyugatra), egészen a Vágig elágazó Trcneséni hegyekhez, a domaniszi 

 és szulyóvi hegycsoportokhoz csatlakoznak, melyeknek számos mellékágai mind éj- 

 szaknyugati irányban a Vág felé futnak, sok kisebb-nagyobb haránlvöigygyel , s a 

 Rajeczonka és Vág völgyeit egymástól elválasztják. Dél felé a Klakot a Facskói 

 hegység a Nyitra és Turócz megyék határszélén emelkedő Z s i á r és N a - Ne m- 

 zovo hegysorral, a Nyitra és Turócz folyók vízválasztójával, kapcsolja össze, 

 mely ismét a Zólyomi havasoknak (Nisne Tátra) Turócz és Bars megyék 

 határain emelkedő nyugati kiágazásaival áll kapcsolatban. A Turócz magas völ- 

 gye köröskörül hegyekkel van környezve ; nyugati oldalán, t. i. a mar említett Ve- 

 ternahola , Facsko, Zsiár , Na-Nemzovo emelkednek, délről a zólyomi havasak 

 kiágazásai , keletről a Nagy Fátra, éjszakról a Kis Fátra rekesztik be. 



A Vágtól éjszakkeletre, Trencsén és Árva megyék határjain, szintén egy hegy- 

 láncz emelkedik, melynek egyes hegyei a földképeken Magura, Sztocha, 

 Osztry, Roszudetz, Kicsera, Okruhiicza nevekkel jegyeztetnek 

 meg. Kornhuber e hegysort közös névvel Turóczi vagy Vari ni hava- 

 soknak nevezi. Ezeket a Veternaholától a sztrecsno-óvári mély völgyszoros vá- 

 lasztja el , melyen a Turóczczal egyesült Vág keresztül tör. 



A Varini hegység legmagasabb csúcsát , mely a Mincsovlól éjszakkeletre esik, 

 Kornhuber Studenecznek nevezi , a táborkari földképen Kriván Fátrának, 

 Schedius földképén pedig a hegység azon része Mngurának neveztetik. Azon hegy- 

 csúcs 5274 bécsi láb magas. 



E hegységek külső alakzala épen nem hasonlít a liptói-szepesi Tátráéhoz, mert 

 valamennyien hosszúra nyúlt hegyhátakat képeznek, melyekből egyes kúpdad csú- 

 csok felnyúlnak. 



A Veternahola tengelye vagy magva gránitból áll , mely különösen az óvári 

 mély völgyszorosban ki van lárva. A gránit délfelé a kunyerádi völgy felső végéig 

 mutatkozik , de odább délre réteges közetek által van teljesen eltakarva, s a Klak 

 tetői már csak mészből cs dolomitból állanak. A grániton jegöczös palaközetek, csil- 

 lámkö , szarutünlc és faggyúpala települnek , de ezek nem minden harántvölgyben 

 fordulnak elő s néhol csak igen csekély kiterjedésüek. A turoi és medyhorszkai 

 völgyek között gnájsz, a Medyhorszka- völgyben csillámpala, a kunyerádi völgyben 

 amflbolpala és faggyupala, a stranszkei völgyben faggyupala fordul elő. A kunye- 

 rádi völgyben a jegöczös palák szerpentínkövet is zárnak magokba. A Lvoncidiel 

 völgytorok meredek falai liaszmészből állanak. (Mindezen völgyek a Mincsov éjszaki 

 s nyugati oldalán vannak). A Míncsovon Sadebeck dioritot is talált. 



A jegöczös palákon , s hol ezek hibáznik , közvetlenül a grániton, verhenyes 

 szürke s veres kvarczhomokkövek települnek , melyek sok mezőpátot tartanak , s 

 melyek a visnyovci völgyben sárgás sejlmésszel s a kunyerádi völgyben faggyú- 

 köves és kvarczos palával szoros kapcsolatban vannak. Hclylyel közzel, pl. a kosz- 

 lovai völgy felső végén, sötétfeketeszürke mészkövek mutatkoznak, melyekre vilá- 

 gosabb szinü, többnyire szürkés, hatalmas liaszmésztelepek borúinak, melyek itt-ott 

 zöld és veres, vékonyrétü márgákat foglalnak magokban. E mésztöinegekhez a do- 

 lomitok csatlakoznak , rajtok települve, s rendesen a völgyek szűk bejárásain ural- 

 kodva. A hegység lankásabb lejtőit az ügynevezett kárpáli homokkövek alkotják, 

 melyek, Kornhuber szerint , jobbára az eocén képződményhez tartoz- 

 nak. E homokkövekegyes helyeken, pl. Trnove és Bicsicza közt, márgával, s a 

 dombos és laposabb vidékeken hatalmas lazaagyag-rétegekkel borítvák. A Raj- 

 csanka partjait áradmányi rétegek borítják. 



13 



